ii4 



deremot sågos hår Blechnum spicant ocb Jiuicu^ sqacr^ 

 rosus , hviika annorstädes icke visat sig. Pingv;- 

 cula villosa år alman pa dess sidor, hvaraf det till- 

 hör regio subalpina. Dess ve«tli^a fot år rå:t frukt- 

 bar, cell ut^or långsefter Areelfvens strand^ den 

 vackraste sädesbygden i Are. 



Gruvakn och Brunvakn åro tvanne så kallgde 

 fjållvåjar af obetydlig höjd, hvllkas låge förut år 

 omtaladr. De hoja sig endast till regio subalpina 

 och utgöra mera afsattningar af stora fjället art 

 egentliga delar. De åga båda sitt namn af uiseeö- 

 det och åro i intet afseende mårkvårdige. 



Areskutfjåilet synes utmärka sig genom sifi 

 hojd ^ån de åfrige Jåmtlands fjällar. Likväl åger 

 jag anledning att tro det flere af dessa fjåll ofver- 

 iråfFa henne i hojd. Snaasahogen uti Handöl, Åre 

 Sokn, lår, att domma af vegetationen, ofvertråffl/ 

 henne ansenligt; man ser der [s-ranunkeln *) re-* 

 dan uphora då man bestigit endast två tredjedelar 

 af fjället, cch den återstående betydliga delen af 

 fjålltoppen aga samma ofruktbara, vilda utseende 

 som Areikutans högsta spets. S[ora Sylfjållets topp 

 tyckes visa sig från Snaasahogen under en högre 

 vinkel ån Areskutan, ehuru den förres distance ej 

 år betydligt mindre. Anjiskutan, som förr år sagt, 

 tåflar åiven med henne. — Växtligheten år lika 

 på alla fjällen, cm man undantager de olikheter, 

 som hoesta fiållrvggens llgre temperatur och olik- 

 heter i localen förorsaka ; for ofrigt åro D:r Wah- 

 LENBERGS anmärkningar om Lsppska Fjällvegeta- 

 tionen enliga med mina i den Jämtska. 



•^ Att den si tidigt visar sig och nphor, kan ej ensamr for- 

 klaras af den hir lacre temperatureB , seai deiiutam åt 

 en följd af högre eievatioa. 



