157 



F5r närvarande vill jag inskränka mig till 

 beskrifningen af ett enda Genus, hvars samtliga 

 arter tyckas hafva fått Syngenesisters och i synner- 

 het Tistlarnes blomfästen ©ch fröämnen på sin 

 lott, att såsom larver forstora. Sannt år val, att 

 några hithörande arter erhållit namn efter Våxter 

 utur andra Classer. Men antingen detta skett af 

 larvernas verkeliga, eller af de fullkomliga Flugor- 

 , nas tillfälliga vistande på dessa våxter, lårer ej va- 

 [ ra säkert bekant. Att for ofrigt mellan dessa Flug- 

 arter gifves ofverensståmmelse i nåringssåttet och i 

 näringsmedlen, om ån flera föda sig på samma el- 

 ! ler pä olika våxt-art, anser jag tillråckeligen ut- 

 rönt. Men det år åfven med afseende på sy- 

 stematiska kännemärken, som dessa arters rättig- 

 het att utgöra ett egit Genus ^ kan bestyrkas. 



I Fabri Cl US har i sitt Systema A7itliatoriim in- 



fort ett Flug-sligte under namn af Tephritis efter 

 Latreillk, h vilket innehåller en samling af fie' 

 ' re slags arter ån som böra sva. tillhopa uti ett och 

 I samma Genus. Ty utom det , att aen åberopade 

 munn-oppningen såsom aflång, palpernas långd och 

 cylindriska skapnad m. m. utgör tillsammans ea 

 caracter som passar till flera af Fabricii Dipter- 

 : slakter, så aga dessa arter flera skiljaktigheter i 

 kropps-formen , som snarare böra tagas i betraktan- 

 de vid caracteren for Genus, ån for Species , att 

 icke förtiga, att dessa arter förete ett helt oli- 

 I ka förvandlines-sått; i anledning hvaraf de böra 

 \ skiljas från hvarandra och med behöriga slågtmår- 

 • ken fårses. — Deremot finnas uti slågterna Dacm 

 och Scatophaga Fabr. några arter, som icke alje- 

 I nast uti habituella, utan ock i alla systematiska 

 ■ kännemärken komma fullkomligen ofverens med 

 Mnsca Arnicoe Linn., Just den arten, gom Fabri- 



