195 



mationer, såsom ett analogon af sjelfvillig rörelse 

 hos vissa arter deraf, och en instinct-lik parning 

 hos andra. Allt detta tyckes bevisa att Algerne 

 åro det första och enkla utkastet till de fullkomli- 

 gare vexterne, det första forsoket huaruti Naturen 

 sSker att uttrycka sin idé af en högre vextformation- 



Den våxt jag nedanfore kommer att beskrif- 

 va, står på den gränsen af Algerne, som stöter 

 till ånnu ofallkomligare formationer. Hvad jag 

 förut nåmnt — ora man ån derifrän vill subtra- 

 hera det ofverdrifna, som en sårskilt kårlek foc 

 Algernes studium möjligtvis kan hafva inlagt der- 

 ud — kan likvål vara ett bevis att också känne- 

 domen af dylika naturproducter åro vigtiga for 

 physiologien. 



Den utmärker sig for sitt besynnerliga sått att 

 uppkomma och bilda sig. Vanligen uppkomma 

 vexterne ur frön, och tillvexa uti en oupphörlig 

 continuitet, genom en inifrån uppkommande tillök- 

 ning. Alldeles motsatsen observeras på den nedaa 

 beskrifna Coiiferva. Dess lefnad kan indelas i tren- 

 re perioder; den första då alla dess delar utbildas 

 uti svamplika kroppar, och ligga uti dem sårskilt 

 utan ordning samlade; den andra då dessa delar 

 utsluppna ur de kroppar hvaruti de varit inne- 

 slutna, utvexa till sin behöriga storlek, erhålla ea 

 slags polaritet, hvarigenom de sammanhånga uti 2 



.motsatta directioner, och slutligen bilda sig till dess 

 tredje tillstånd, hvaruti de utgöra en fullbildad och 

 skönt organiserad conferva. Visserligen skall den, 



i som svurit en blind tro åt Harveys allmänna 

 sats, neka vegetabilitet åt ett väsende, som på det- 

 ta sått uppkommer, och på detta sått utvecklar sig, 



' Men naturen har aldrig låtit tvinga sig innom sy- 

 stematiska grånser, och den tiden år ånnu aflåg- 



