173 



svartnar efcer åL)åzn. Vingqrne iivita vid bäsis. 

 Derpå vidta2;er en tvårstreck och en oredig tck- 

 ning med några hvha puncter, i synnerhet rundt 

 omkring bråddarne. Ben mcrkaste delen af vin«= 

 gen formerar en siorre flikig flack, som i trer^ie in- 

 terstitium inunder medlersta tvårnerven åger en en- 

 da hvit punct. Vin2?pit?en åger i samma inter- 

 stitium 2 divei'2;erande svarta radier. 



Arten, som nog sällan blifvit upphåfvad med de 

 i"ön:a^ liknar T. guttata^ m^n är dubbelt mindre, och. 

 jned en ringare vidsträckt tekning bskora vingens di- 

 sens försedd. Ett något större individ, som liknar 

 denna art, bar mig blifvit tillsändt från Hr Haffker. 

 Den mörkare vingen? del bakom medlersta tvärner- 

 yen äger, ntom en större rund bvit punct, äfven 2 

 smärre: vid cosfan sitta 2 fyrkantiga j^uncter, och in- 

 åt sträcka sig några mörka, samt i spitsen 2 diverge- 

 rande svarta radier. Utan jäniförelse mellan flera in' 

 divider är det ej säkert att finna en gällande art- 

 earacter för denna afdelnings Tistelflugor, hos hvilka 

 5nart sagt endast den brokiga vingtekningen, (som 

 oftast är svår att beskrifva) skall gifva skiljemärkena. 



SO. T. jnmcteV.a cinerea, antennis vertice tibiisque 

 ilavis, femoribus sub-nigris; alis nigro-variegatis 

 maculis albis crebro immixtis: macula media co= 

 stae quadrata nigriore. 



5 $ F6ga större ån en loppa. Pannan hvit. Krop- 

 pen askgrå, med 2 svarra mindre tydliga rjggflåc- 

 kar å hvardera se2;mentet. Fötterna ^ala , ofvan- 

 tiil svarta. Vingarne hvit- och svartbrokiga, dock 

 så, att de flåsta hvita puncter åro qnadratiska. Vid 

 slutet af auxiliar-nerven sitter en glänsande miera 

 tydligt svart fyrkantig flack, scm tyckes bestäm- 

 ma arten. 



? förekommer stundom dubbelt större, men olika 

 t^nad; endast fotserna lill största delen gula, och 

 synes åfysn hora ihop med nåmde hanne. Arten 



