ning längs efter vingens disens. Mellan tredje och 

 fjerde långdenerven år en större hvit punct före, 

 och en mindre bakom medlfrsta tvårnerven. På 

 yttre sidan (vid auxiliar-nerven) åro två fyrkanti- 

 ga hvita flackar, emot hvilka en fyrkantig flack 

 sitter vis å vis i vingens disens. Nedanför auxi- 

 liar-nerven finnas långre tvårflåckar, som stundom 

 hånga ihop. Inre vingkanten åger 5 flackar, hvar- 

 af den fjerde sitter under den ordinaira tvårnerven, 

 och år den största, innefattande en otydlig svart 

 punct, hvilken ,båst utmärker denna arten. 



Ajim. Hufvudets skapnad är något aTvikande från. 

 detta genus. Allt det öfriga tycks fullkomligen vara 

 danadt efter vanlig typus. Stoileken går tipp med T. 

 Arctii. Arten råkas sällsynt i Skåne, och har ej än- 

 nu af mig blifvit sedd lefvande. 



25. T. Onoporäiiiis ferrugineo-nigra nitida, capite 

 scutello pedibusque pallidis; alis albis brunneo- 

 serpentatis: maculis costalibus duabus et in in- 

 terstitio ante nervulum medium transversum uni- 

 ca albis. 



Sccitophaga Onopordinu Fabr. Antl. 210.31. Musca 

 Ent. syst. 4. 360. 198 ?. 



B ? Munnskolden hvit, perpendiculier, nästan con- 

 vex , på gidorna fårad. Pannan ofvantill ej utstå- 

 ende. Antenner ljusa, jåmbreda med hårig seta. 

 Ögonen nåstan aflånga. Kroppen rödbrun eller 

 svart; Thorax har gula sido-streck , och den gula 

 scutellen år inunder försedd med en mörk s;irin- 

 sande metathorax. Fötter jjusgula med tydeliga 

 hår på de framstå. Vingarnas brunaktiga tekning 

 liknar nåstan den förra artens. JMan ser tvenne 

 hvita costal-flåckar : den ofra nåstan quadratisk; 

 den nedra trekantig, har sitt låge i snitsen af au- 

 jciliar-neryen. Den inre vingkanten år vidlyftigt 



