124 6 



(Skov, Krat, Græsmark, Hede, Eng osv.)- Herved har det Fysiognomiske spillet 

 en meget væsentlig Rolle, og ogsaa i den ældre Plantegeografi, f. Ex. hos Humboldt, 

 spillede Fysiognomiet en stor Rolle. Der var endnu ikke Tale om at skelne mellem 

 epharmoniske og indifferente eller systematiske Egenskaber. Mod denne Adskillelse 

 er det, at Fremtiden maa stræbe hen; den maa lære at analysere »Fysiogno- 

 miet«. Vi maa da først og fremmest grunde Samfundslæren paa Livsformerne og 

 tilstræbe at skelne mellem de epharmoniske og de indifferente Karakterer. 



Der er andre og mindre Vanskeligheder for Opstillingen af et Livsformernes 

 System, bl. a. at finde træffende og korte Benævnelser af de enkelte Livs- 

 former. Fra ældre Tid har man nogle Navne og Signaturer, der mest drejer sig om 

 LivsA'arigheden ; andre er senere føjet til (Drude, Raunkiær, Engler, Gams). Skønt 

 jeg ingenlunde er glad ved den »Terminologitis«, som sj'nes at grassere i vor Tid, 

 har jeg dog følt det nødvendigt at danne nogle nye Termini. 



Jeg tænker mig, at efterhaanden som Systemet grundigere udarbejdes, vil det 

 blive praktisk at vælge visse Arter som Type for Livsformer — en Tanke, som 

 jeg udtalte allerede 1884. Fordringerne maa da være, at disse Arter er almindelig 

 kendte, derfor helst vidt udbredte; at deres Karakterer er lette at opfatte og ud- 

 trykke i Ord, paa samme Maade som Vesque blandt Vand- og Sumpplanter skelner 

 mellem tj'phoide, nymphoide, zosteroide o. a. Typer. Som Exempel kunde jeg tænke 

 mig en Taraxacum-Type som Betegnelse for enhver urteagtig, fleraarig Art med semi- 

 virent Helroset og kraftig Primrod ; eller en Solanum tuberosum-Type som Betegnelse 

 for en fleraarig, pseudoannuel Urt, der har Langskud og Jordudløbere med Amme- 

 knolde. Jeg har gjort enkelte Forslag hertil i det her foreliggende Arbejde, men ikke 

 gennemført Sagen. 



III. 



Økologiens Grundformer. 



De vigtigste Karakterer synes mig at maatte hentes fra 1) Planternes daglige 

 Ernæringsarbejde, 2) deres Vandøkonomi og 3) deres Epharmoni med Aars- 

 tiderne, navnlig Overvintring eller Bortkastning af Assimilationsorganerne, det in- 

 dividuelle Livs Varighed, Overvintringsknoppernes Natur, Redskaber for Oplags- 

 næring, Arbejdets Genoptagelse (Løvspring). Disse Forhold omtales i det nærmest 

 følgende (S. 124 — 134). Skønt der er stor Forskel mellem Arterne i H. t. at taale 

 forskellige Varmegrader eller til Aandedræt, faar dette dog ikke noget synligt Udtryk 

 i Arbejdslivets Former, og maa derfor forbigaas her. 



1. Det daglige Ernæringsarbejde. Kulsyre- Assimilationen. 



Som det første store Skel mellem Livsformernes Husholdning maa jeg opstille 

 Forskellen mellem autotrofe og allotrofe (syn. heterotrofe) Arter. De første har 

 Klorofyl og formaar ved dette og Lysets Hjælp at danne Kulhydrater af Luf- 

 tens Kulsyre; alle andre (bortset fra nogle smaa Grupper af Bakterier) formaar 



