11 129 



3. Halvgrønne (Semiviren te) foreslaar jeg at kalde de Arter, livis Assi- 

 milatorers ældre Dele, navnlig Blade, dør bort, medens de yngste, endnu ikke ud- 

 viklede, kan ses Vinteren igennem i Assimilatorernes (Skuddenes) Spids, omgivne 

 af og utvivlsomt mere eller mindre beskyttede af nogle ældre og Rester af saadanne. 

 Der er i vor Natur en Mængde halvgrønne Urter, og efter Vinterens mere eller 

 mindre ødelæggende Natur overvintrer de mere eller mindre grønne. Denne Forskel 

 i Løvbladenes Varighed er en Epharmoni med Klimaet, og Arter, der paa en Lo- 

 kalitet er semivirente, kan maaske paa en anden være løvfældende eller stedse- 

 grønne. Ogsaa disse Arters Assimilatorer er oftest mesomorfe, nogle er dog sukku- 

 lente (de halofile). 



Til de trop of ile hører som bekendt de allerfleste af det koldttemperede Kli- 

 mas Lø^iræer, og desuden en Mængde Urter. Mellemstokkene af mange fleraarige 

 Urter bliver, som foran nævnt, som en Slags Stub staaende i større eller ringere 

 Højde over Jorden og bærer her Foryngelsesknopperne, efter at den øvre Del er 

 visnet; disse Arter vil kunne benævnes Hemigeofyter, idet Navnet »Geofyt« be- 

 nyttes i den Betydning, som Areschoug gav det 1896. Fra dem er der jævne Over- 

 gange til sublignose Planter, hvis Mellemstokke er højere og mere forveddede. 



Hos andre urteagtige Planter dør Skuddene bort i hele deres Udstrækning over 

 Jorden, og kun de allernederste i Jorden gemte Dele bliver levende tilbage som 

 Bærere for Foryngelsesknopperne. Disse Arter kan kaldes Hologeofyter^). Ved 

 den gunstige Aarstids Begyndelse kommer nye Assimilatorer til Syne over Jorden. 

 Arten er rediviv (renascent). 



De i Jorden overvintrende Skud har som bekendt meget forskellig Bj'gning, 

 hvorom i det følgende. Hviletiden falder forøvrigt selv i den samme Natur til meget 

 forskellig Aarstid for de forskellige Arter. Disses Egennatur gør sig gældende. Ficarin 

 verna gaar hos os til Hvile i Juni, og allerede i September findes Individer med 

 helt udviklede nye Rødder. Anemone nemorosa kommer noget senere. Mange andre 

 Arters Arbejdstid ligger langt senere, og Hviletiden falder om Vinteren. Hvorpaa de 

 Forskelligheder i Stofskiftet, som fremkalder disse i det ydre fremtrædende For- 

 skelligheder, beror, er ikke opklaret. 



Det individuelle Livs Yariglied. Det individuelle Livs Varighed har stor Betyd- 

 ning for Livsformen og for Samfundenes Sammensætning og sociale Liv. Den af- 

 hænger for det første i høj Grad af Stofskifteprocesserne, som usynlig foregaar i Plan- 

 tens Indre, og før eller senere ufejlbarlig ender den med Døden. Hvordan det gaar 

 til, at Livet efterhaanden ebber ud, og Forplantningen i mange Tilfælde øjensynlig 

 sætter en brat Afslutning, f. Ex. hos de hapaxanthe Arter, og det selv i Algeverde- 

 nen, hvis ydre Kaar synes næsten ens Aaret rundt, forstaar vi endnu ikke. Ej 

 heller kan vi gøre fuld Rede for Forstærknings tiderne, d. e. de vegetative 

 Tidsrum, som med meget forskellig Længde gaar forud for den første (sexuelle) 



') Raunkiær har dannet Navnet Hemikryptofyt, men han indbefatter nnder Navnet Kiyptofyt 

 ikke blot Geofyter, men ogsaa Vand- og Sumpplanter. 



18» 



