15 133 



ender, der er spidse og derved let kan gennembore Jorden, men har hulle, under- 

 tiden ligefrem afrundede Stængelender. 



Dybdelejets Nytte. Den Nytte, som Planterne har af at gemme saa mange 

 Organer mere eller mindre dybt i Jorden, er utvivlsomt forskellig. For det første 

 Beskyttelse mod Klimaets Ugunst, men for de mange Arter, der vokser i Skovbun- 

 den, endog i Tropeskovenes Muldbund, altsaa under de gunstigst mulige Kaar, 

 synes dette Hensyn ikke at veje stort. Det samme synes at gælde for vore Skoves 

 Muldbund, i hvilke en Mængde Geofyter har Leje i større eller mindre Dybde. 

 Langt mere taler for, at disse næringsrige Plantedele ofte ved at gemmes i Jorden 

 unddrages Dyrenes Efterstræbelser. Det vides jo, f. Ex., at Hjortene i vore Skove 

 opgraver Rodstokkene af visse Skovbundsplanter, bl. a. Dentaria. for at fortære 

 dem. Fra Sydafrikas mere ørkenagtige Egne har Marloth flere Exempler paa det 

 samme; mange Knold- og Løgplanter er saa rige paa Næring, at de ivrig efterstræbes 

 af Dyrene, især Bavianer; nogle spises ogsaa af de Indfødte. 



Til de subterrane Vandrestængler slutter sig med væsentlige Afvigelser de 

 »Rodskud« dannende Rødder; nogle spiller ganske Jordudløberes Rolle, f. Ex. hos 

 Cirsium arvense, Pirola iiniflora, Cliamænerlum angustifoliiirn o. a. 



Alle Skud, som maa gennembryde Jorden for at komme op til Lyset, maa 

 have deres Spids indrettet hertil. Dette sker paa noget forskellig Vis, hvad jeg nær- 

 mere omtalte for faa Aar siden (1918). 



Arbejdets tprciioptagelsc Lovspringet. Fuldstændig Bortkastning af Assimila- 

 torer kræver Udvikling af helt nye. Hos alle Arter, hos hvilke Aarstidernes Skifte 

 ledsages af en brat, hel eller delvis Bortkastning af Assimilatorerne, findes en tilsva- 

 rende brat Foryngelse med Udvikling af nye, et Løvspring. Ja, selv hos de stedse- 

 grønne Vedplanter, hos hvilke en længere Standsning af Arbejdet forekommer, vil 

 et saadant finde Sted, og dette ej blot f. Ex. i vort koldttempererede Klima (vore 

 Naaletræer, Ilex o. a.), men ogsaa i Troperne (se f. Ex. Warming: Lagoa Santa). 

 Undtages maa dog visse Tropeplanter, f. Ex. Palmer, der jævnt gennem hele Aaret 

 udvikler nye Blade. 



Af Aarsskudene er nogle ugrenede, andre grenede, og det ikke blot hos Urter, 

 men ogsaa hos Vedplanter. Dannelsen af »Sommerskud« og i det hele Grening af 

 Aarsskud synes at afhænge af Ernæringens og Vandtilforselens Rigelighed. Mange 

 Knopper bør nærmest betragtes som Reserveknopper i Husholdningen. 



Karakterer af ringere Orden. 



I det forègaaende er nævnt de Livs- og Bygningsforhold, der maa anses som 

 de vigtigste til en systematisk Opstilling af Økologiens Livsformer. Der er en 

 stor Mængde andre, som jeg, i alt Fald foreløbig, af forskellige Grunde maa sætte 

 i 2den Række, nogle maaske, fordi vi endnu ikke kender deres virkelige biologiske 

 Betydning, f. Ex. monopodial og sympodial Grening, Forskellen i Bladiejet, Mælke- 

 saft, Anthokyan; andre, fordi de kun findes saa spredt, kun hos faa Arier, der 



