19 137 



passede til Livet i Luften. At Vandplanterne har saa ringe Iltmængde til Raadig- 

 hed i Sammenligning med Luftplanterne, synes ikke at give sig noget stærkt Udtryk 

 i det Ydre. Dog har det naturligvis Betydning baade for Aandedræt og Assimilation, 

 at Assimilatorerne ofte er delte i mange traadformede Afsnit, og at Intercelluiær- 

 rummene er saa store. 



Vandplanterne kan efter de paa Standpladserne herskende økologiske Faktorer, 

 navnlig Bundens meget forskellige Natur, og den forskellige Tilpasning hertil 

 (Tilhæftningsmaaden) deles i følgende 7 Klasser (se foranstaaende Oversigt 

 S. 134—136). 



Foruden de nævnte Forhold er der i Vandet en Mængde andre P\iktorer, der 

 har stor Betydning for Arternes topografiske Fordeling, men mindre eller slet ikke 

 for deres Former, saasom navnlig Lysstyrken i forskellig Dybde, Bæltedannelse paa 

 skraanende Bund, Vandets Iltholdighed, Saltholdighed, Bevægelsens Art og Styrke, 

 Varme m. m. En Mængde indifferente Karakterer synes at findes her. 



1. Klasse. Smaa-Svæv; Mikro-Plankton. 



Herom henvises her til Literaturen. 



2. Klasse. Stor-Svæv; Mega-Plankton. 



Omfatter store, umiddelbart synlige, submers svævende Arter af mange for- 

 skellige systematiske Typer. Hertil henføres ikke blot Alger, som Sar^assu/n-Arterne, 

 men ogsaa Mosser, saasom submerse Arter af Riccia, Sphagnum og Hypniim. og 

 nogle Blomsterplanter. Nogle af disse har selv Blomsterne under Vand (Cerato- 

 phyllam), andre hæver Blomsterne over Vandfladen (Hottonia, Aldrovandia, Arter af 

 Utricularia o. a.). 



3. Klasse. Flyde -Vegetation (Pleuston). (C. Schrötek 1896.) 

 Assimilatorerne har Flydeevne, ligger paa Vandet, i alt Fald i den gunstige 

 Aarstid (flere Blaagronalger, Arter af Hepaticeer og Hydropteridaler {Azolla. Sali'inia 

 o. a.), af Lemna, Wolffia o. a. Blomsterplanter, nogle med Rosetskud og Udlobere 

 (Hydrocharis, Strntioies, Pistia, Eichhornia). 



4. Klasse. Herpo-Benthos. 



Herhen en Række krybende Blaagronalger, der ved deres Slimskeder danner 

 løse Overtræk paa Dyndbund, i Sandflader ved Kysterne (»Sandalgelag« i Æstuari- 

 erne), i varme Kilder; nogle er utvivlsomt mixotrofe og danner Overgang til Sapro- 

 benthos. Endvidere en Del Bunddiatomeer. 



5. Klasse. Rhizo-Benthos. 



Hæfteapparaterne er traadformede, ± grenede (»rodlignende«), Rhizoider eller 

 Rødder, der trænger ned mellem den oftest blode Bunds lose Smaakorn. Nogle 



19* 



