138 20 



Arter er stedbundne (af Alger i salt ^'a^d Penicillus, Halimeda o. a., andre har Vandre- 

 skud og er samlag-dannende (af Alger f. Eks. Caulerpa, Characeer). 



Af Kormofyter findes her en stor Del og med forskellig Bygning af Assimila- 

 torerne. De danner Bælter paa Søbundene, og kan opstilles paa følgende Maade: 

 , Helt submerse. Hapaxanthe med Langskudsform : Najas, med Rosetskud Su- 

 bularia (maaske ogsaa pollakanth). — Pollakanth med Rosetskud er Lobelia Dortmanna 

 og den mixotrofe Genlisea, der blomstrer over Vandet. Endvidere med Roset og 

 Knoldstængel: Aponogeton fenestralis og Isoetes lacustris. — En Mængde af de helt 

 submerse har Lys- eller Jordudløbere eller Krybskud, Rodstokke eller andre For- 

 mer af Vandreskud, hvilket formentlig har Aarsagsforbindelse med Livet i Vandet 

 og den lette Dannelse af Rødder i Vand eller i fugtig Bund. Arter af Helodea, 

 Callitriche, Mijriophyllum, Pilalaria, Potamogeton, Zostera, Ruppia, Zannichellia o. a. 

 Helobiales; nogle faa har Rosetskud {Vallisneria, Littorella). Nogle har ejendommelige 

 Overvintringsskud (hibernacula). 



Andre har Flydeblade med Spalteaabninger paa Oversiden og optager for- 

 mentlig Kulsyre gennem Luften, saasom den hapaxanthe Trapa, en Del Nj^mphæ- 

 aceer, Alismaceer, Arter af Potamogeton, Batrachium, Polygonum o. a., der alle er 

 pollakanthe. De fleste har Vandreskud (Udløbere, Rhizoder, Rhizomer) og hæver 

 Blomsterne over Vandet. Tj^deligere Overgange til Luftplanterne (Sumpplanterne) 

 findes f. Ex. hos Hippuris, Neliimbo, Sparganium. En saadan Form med Amme- 

 knolde paa Udløbei'e (»Kartoffeltypen«) er Sagittaria sagittifolia. 



6. Klasse. Hapto-Benthos. 



Denne Klasse omfatter submerse Planter, der er knj'ttet til fast Bund, dels 

 haard som Sten, Træ og Bløddyrskaller, dels blødere som levende Planter og Dyr, 

 men som ikke formaar at trænge ind i Underlaget; de er derefter enten E pil it h er 

 eller Epifyter, og de hæfter sig til Underlaget ved Hapterer (Warmimg 1881). 

 Assimilatorerne ligner hverandre deri, at de ikke har luftfyldte Intercellularrum, 

 hvilket formentlig er i Harmoni med, at Arterne vokser i stærkt bevæget, derfor ilt- 

 rigt Vand (fra »Flydebøjerne« hos nogle Alger, som Blæretang og Sargasso, maa ses 

 bort). løvrigt er de yderst forskelligt formede. 



Epilitherne optræder navnlig i det salte Vand med Hærskarers Mangfoldig- 

 hed af Algeformer. Formodentlig er disse en urgammel Type, som derfor har 

 formaaet at udforme sig saa mangfoldigt i Harmoni med Standpladsernes store 

 Mangfoldighed i H. t. Lys- og Strømforhold, Bølgeslag, Tidevand m. m. og Bundens 

 Natur og i Harmoni med Lj'sets Art i de forskellige Dybdebælter. Assimilatorerne 

 optræder tillige med tre forskellige Farver. 



Til Epilitherne hører endvidere nogle faa Mosser, f. Ex. Fontinalis, og Likener 

 (Arter af Verrucaria, Lichina o. a.; samt dernæst den mærkværdige, mest til tro- 

 piske Vandfald knyttede Familie af Blomsterplanter, Podostemaceæ, der har mange 

 algelignende Arter. 



