144 26 



VII. 



Jordplanter (Chthonofyter). 



Disse er knyttede ti] den Bund. der er den almindeligste, den porøse og mere 

 eller mindre løse Bund, som dannes af mineralske Korn, mellem hvilke der er 

 Luft, Vand og organiske Smaadele (Sand, Ler. Muld, Morænelag). Fra denne Bund 

 optages Vand og mineralsk samt organisk Næring Ted traadformede og grenede 

 Legemer (Rhizoïder og Reddernes Rodhaar). Enkelte Arter formaar at optage aérisk 

 Vand. Reddernes osmotiske Sugekræfter faar stor Betydning for Chthonofyterne. 



For Chthonofyterne kommer mange andre Faktorer til at faa Betydning end 

 for Epif\-toïderne, Faktorer, som er nøje knyttede til Bundens Natur, saasom Jor- 

 dens Vandkapacitet, S\Tedannelse, Gennemluftningsevne, dens Indhold af Mikrober 

 og D}T og disses Samliv, Næringens Mængde og Art, Mineralsaltenes Art, Vandets 

 Beskaffenhed, Jordbundens Varme osv., i det hele alle de Faktorer, som behandles 

 i en almindehg »Jordbundslære«. Disse Faktorers forskellige Fordeling i Jorden 

 vil i Almindelighed tilkendegive sig t}"delig i Artsfordelingen, foruden i Legemsfor- 

 merue, hvilket maa danne Grundlag for Chthonof^i;ernes Inddeling i mindst tre 

 Klasser, nemlig Kl. 10, Tørbunds-Saftplanter (Cliylofj-ter), Kl. 11, Saltbunds- 

 planter (Halof\1:er) og Kl. 12, Sædvanlige Jordplanter (Agrofyter). 



Det er forst og fremmest Vandokonomien, der faar sit t^'deligste Udtryk i 

 Assimilatorernes Bygning; det er Evnen til at optage Vand i Assimilatorerne og 

 gore dem saftrige eUer kødfulde i Stængler, og Blade, der sætter et Skel mellem 

 Klasserne: baade hos Chylofjter og Halofyter kan denne Evne være almindelig og 

 stærkt udviklet; Agrofyternes Assimilatorer er derimod mere eUer mindre meso- 

 morfe eUer xeromorfe, deres Blade tynde eller læderagtige. 



At sætte skarpt Skel mellem de to Klasser Chyloh-ter og Halofvier alene efter 

 de ydre Former er vanskeligt eller umuligt; en Salicornia herbacea, der gennem 

 mange Timer i Dognet staar i Saltvand til hojt op paa Livet, er i sin Assimilators 

 Form ikke væsentlig forskellig fra visse Kaktusslægter, der dog er knyttede. til en 

 vandfattig (fv'sisk tør) og ikke saltholdig Bund, f. Ex. endog er Epifyter. Saftplan- 

 ternes Blade er i begge Klasser meget enkle i Form; de er oftest smaa, ikke ind- 

 skaarne og helrandede, uden fremragende Nerver eller Ribber; derimod findes i 

 mange Tilfælde, navnlig hos Torbunds -Saftplanterne, Torne, der maaske tjener til 

 Værn mod græsædende D\t. Chylof\-terne er næsten alle stedsegrønne. 



Ogsaa Stænglerne er saftrige og faar ofte meget usædvanlige Former, navnlig 

 hos Tørbunds-Saftplanterne. Saftrigdommen i Stænglernes og Bladenes Parenkym 

 erstatter Styrkevæv: dette og Forvedning faar her en meget ringere Betydning end 

 eUers; hos ingen andre Livsformer har jeg fundet det saa vanskeligt at skelne 

 mellem Urt og Vedplante som hos Saftplanterne, særlig den tiende Klasse. Perlig- 

 nose Livsformer med Vedringe findes hos nogle, men de mange Arter, som ved 

 Siden af Saftrigdommen har en mere eller mindre forveddet Stamme, bør ut'sivl- 



