35 153 



prostrate Skud fra Kimbladakslerne. — 4. Soncliiis oleraceus: Overgang til Halv- 

 roset. — 5. Geranium molle: Halvroset mere udpræget. — 6. Teesdalea nudicuiilis: 

 Typisk Helroset. — 7. Anagallis (irvvnsis: Alle Grene prostrate. Undertiden rod- 

 slaaende, f. Ex. Stellaria media. Normalt stærkt proslrat: Polijf/onum aniciilare. 



8. Elatine hydropiper: Typisk Krybplante. — 9. Limosella aqualica: Hosel- 

 plante med Flagella. 



10. Raplmmis sativiis med knoldformet Primrod plus Hypokolyl. Kulturform. 



B. Viiiteranmielle Hapaxanthcr. O, er dicykliske. Forstærkningsperiodcn 

 falder i to Aar skilt ved en kold Tid. Rosetskud dannes i første Periode, overvin- 

 trer grønt eller halvgrønt med aabne Knopper. Oplagsnæring samles i Regelen ikke. 

 Blomster anlægges undertiden i første Aar. I andet Aar udvikles en blomstrende, 

 enten løvbladbærende Skuddel, f. Ex. hos Capsella bursa pastoris, eller et bladløst 

 Skaft (Draha uerna -Typen). Hos nogle lægger Grenene sig ned i Vintertiden uden 

 at slaa Rod (formentlig Psychroklini), f. Ex. Vicia angustifolia. Vinterannuelle findes 

 næppe i Troperne, ej heller hvor Vinteren er særlig kold og lang. 



C. To-aarige (l)ieuiie), dicykliske Arter. ØØ. Livet er ogsaa her strakt 

 over to Vækstperioder, men det varer længere end hos de vinterannuelle, nemlig 12 

 Maaneder eller derover. I Harmoni med denne dicykliske Udvikling har Assimila- 

 torerne Halv- (eller Hel)-Rosetform og Oplagsnæring i Hypokotylen plus Primroden, 

 der danner en kraftig, dybt i .Jorden nedvoksende Pælerod. I Almindelighed drages 

 Mellemstokken mere eller mindre ned i Jorden ved Rodsammentrækning; Arterne 

 bliver Hemigeofyter. Semivirente med mesofile Rosetblade er vist de fleste. Som 

 Type: Daucus carota, til hvilken slutter sig en Mængde Arter i kold [tempererede 

 Egne (af Compositæ, Umbelliferw, CarijophijUaceæ osv.). Denne Livsform lindes næppe 

 i varme, tropiske Lande, og er vist ogsaa sjælden i de koldttempererede med 

 kort Sommer. løvrigt er mange Arters Livsvarighed vaklende (0, O O, 4) efter 

 Kaarene. 



De bienne Arter optræder med forskellige Typer, saasom: 1) Daucus carota: 

 Rosetten halvgrøn om Vinteren, Knopperne aabne. — 2. Pedicularis pcdustris: Løv- 

 bladene falder af ved Vinterens Begyndelse; Foryngelsesknoppen er dækket af Knop- 

 skæl og omslutter Blomsteranlæg. — 3. Melilotus albus: Langleddet Langskud; halv- 

 grøn om Vinteren med aabne Knopper. Er formodentlig i sit sydligere Hjem en 

 pollakanth Art, som Klimaet har gjort 2-aarig i Nord-Europa. — 4. Oenanthc aqualica: 

 Sumpplante med opret, hul, mest langleddel, i hele den nederste, under Vand væ- 

 rende Del ugrenet Stængel. Talrige tynde Rødder fra Nodi. Angives ogsaa G og 4- 

 — De Biennes Standpladser er meget forskellige; de fleste findes paa udyrkede 

 Steder om Byer. Mange er Kulturplanter paa Grund af de mægtige, næringsrige 

 Pælerødder. 



D. Polyeune (pleioeykliske) Hapaxanther. Assimilatorerne ligner de Biennes. 

 men er ofte langt mægtigere. Mellemstok og Primrod bliver ofte mægtige, kødfulde 

 Oplagsorganer. Som Type: Angelica silvesiris, til hvilken slutter sig f. Ex. mægtige 

 centralasiatiske Skærmplanter og mange Compositæ. 



21* 



