154 36 



2. Orden. Pollakanthe Urter. 



Stedbundne (Tueplanter; med eller uden særlige Oplagsorganer. Ingen Van- 

 dringsskud. Forstærkningstiden før første Blomstring er meget forskellig. Hos nogle 

 bevares Primroden i levende Forbindelse med Assimilatorerne eller Rodstokken, 

 hos andre isoleres deres Skud og selvstændiggøres, idet de forsynes med Birødder. 

 Foryngelsesknopperne er hos nogle aabne, hos andre lukkede ved Knopskæl. Assi- 

 milatorerne er, formentlig i Harmoni med Kaarene, mesomorfe eller mere eller 

 mindre xeromorfe. Jordens og Luftens Fugtighedsforhold har stor Betydning for 

 deres Bygning. 



Disse pollakanthe, stedbundne Urter uden særlige Oplagsorganer grupperer jeg 

 for Oversigtens Skyld efter Assimilatorernes Former og Forhold til Periodiciteten. 

 Rodsystemets og Mellemstokkenes Former er endnu for lidet kendte. 



A. Sempervirente Pollakanther. Lysskud oprette, stedsegrønne, ikke redivive. 

 Foryngelsesknopper aabne, uden særlige Dækskæl. Flere Typer. 



Langskud. Nogle langleddede, andre kortleddede. 



1. Lycopodium Selago-Typen. Kortleddede mikrofylle Langskud med undertiden 

 mere eller mindre xeromorfe Blade. Stængelgrunden hos nogle rodslaaende. Lyco- 

 podium, Selaginella. 



2. Commelina-Typen. Tropiske Skovbunds-Arter med langleddede, storbladede, 

 stedsegrønne Assimilatorer, der udgaar fra Mellemstokke, som ligger lige over eller 

 højt i Jordskorpen. Gaar nær til Ombrofj'ter og Sarkofyter. 



Nogle kan kaldes »Blød stængler«; de har tykke, grønne, svagt grenede 

 Assimilatorer, hvis Løvblade efterlader store Bladår, naar de falder af. Herhen 

 mange Araceer, af hvilke nogle har mange Birødder og kan gaa over til at blive 

 Klatreplanter. Saxifraga (Bergera) crassifolia, Arter af Oxalis, Cissus, Curcas; ogsaa 

 Gunnera kan sluttes hertil. 



3. Saxifraga tricuspidata og andre nivale Saxifraga'er. Nogle gaar nær til semi- 

 virente Typer, idet Bladene lider meget af Vinterkulden. Assimilatorerne ofte ret 

 stærkt grenede, og idet de er krummede og rodslaaende ved Basis, kan de danne 

 tætte, afrundede Puder og Tæpper. Arter af Saxifragaceæ, Cargophyllaceæ. Nær her- 

 til en Del Sarkofyller (Sedum). 



4. Aphgllanthes nwnspelienses. Kort Mellemstok; stive, oprette Assimilatorer, 

 hovedsagelig dannede af 1 Stængelled. 



5. Nærmest hertil en Del afylle Umbelliferer fra Australiens (Trachymene, 

 Schoenolæna) og fra asiatiske og afrikanske Stepper (Deverra). 



Rosetskud. Sempervirente eller semivirente med Mellemstokke, som ved 

 Rødderne drages ned i Jorden. Findes i stor Mængde i tropiske Højbjærge (jfr. 

 Bonniers Forsøg), f. Ex. Himalaya, Paramos, Puna. De findes i Slægter, som i vor 

 Natur har helt anden Skudbygning, f. Ex. Viola, Oxalis, Senecio, Geranium, Malua 

 osv. Mange af disse Arters Mellemstokke er store Xj'lopodier. Assimilatorerne er 

 paa forskellig Vis tilpassede til at udholde den kolde og tørre Blæst og det stærke 

 Lys. De fleste er vistnok semivirente. Mange Typer. 



