41 159 



de ind og erstattes af nye Ammeorganer for den næste Vækstperiode. Gennem- 

 gaaende er Arterne Hologeofyter og redivive, sjældnere Hemigeofyter. 

 Efter deres morfologiske Natur er Ammeorganerne følgende: 



1. Ammerødder. Allerede hos bienne og plurienne Arter findes saadanne, 

 som omtalt S. 153; de udstyres med en nærings- og vandrig, roeformet Pælerod, 

 der fortæres i Løvspringstiden (Anthriscus silvestris o. a.). Deres Assimilatorer er 

 forskellige i Form. Langskud har f. Ex. Dahlia-Tyipen, Sediim Telephium, Aspara- 

 gus Sprengen o. a., Helroset Spiranthes auctuinnalis. Halvroset f. Ex. Ficaria. 

 Hertil slutter sig Livsformer som Ophrys-Typen og Aconitum, Corijdallis solidn og 

 fabacea o. a. 



2. Knoldstængler, der er Ammeorganer. Mellemstokken bliver en ± 

 kuglerund kødfuld Knold, undertiden i Forbindelse med Saftrødder. Arterne er i 

 Regelen hologeofyte, nogle er stedsegrønne og Knoldene ± overjordiske, andre er 

 løvfældende. Assimilatorerne har forskellig Form. Af Foryngelsesknopperne har een 

 ofte en bestemt Plads og er kraftigere end de andre (er en »Kraftknop«). Stand- 

 pladserne er meget forskellige (Stepper, Ørkener og anden lysaaben, vandfattig 

 Bund, men ogsaa Muldbund i Skove (ogsaa tropiske) og Enge, Sumpe osv.). 



Herhen hører bl. a.: 



a) Jordorkideer med «Luftknolde«, f. Ex. i vor Natur Malaxis -Typen, i tro- 

 pisk Sydamerika Arter af Cgrtopodium, Bletia o. a. — b) Ranunculus bulbosus -Typen. 

 Semivirent Halvrosetskud med endestillet Stand. En flerleddet Del af Stængelens 

 Grund svulmer i Sommerens Løb til Ammeknold, der fornyes næste Aar. — 

 c) Alisma Plantago -Typen. Løvfældende, oftest ægformet Knold med begrænset Hel- 

 roset. Nær hertil f. Ex. Cicuta virosa. — d) Arum maculatum-Ty pen. Hologeofyt 

 med sympodial Skudbygning; Ammeknold med Helroset. Hertil en Mængde andre 

 Aracé-Slægter, Scitaminece samt Crocus vernus. — e) Colchicum autumnale -Typen. 

 Hologeofyt med Efteraarsblomstring. Flerleddet Knold med ejendommelig Morfologi 

 og Udvikling. 



I mange andre Familier findes Hologeofyter med Knolde, som endnu kun er 

 lidet kendte, f. Ex. Cucurbitaceer, Ampelidaceer, Urticaceer o. a. ; undertiden er de 

 kombinerede med Udløbere eller Ammerodder af Typen »radices filipendulæ«, f. Ex. 

 flere Scitamineer (Arter af Curcuma). De omtales senere. Nogle er saa kortvarige, 

 at Arten bliver pseudoannuel, 



B. Logplauter (plaiitæ biillbosæ). 



Disses Bj'gning og Biologi er for længe siden bleven udmærket studeret, især 

 af Irmisch. Mellemstokken (»Løgkagen«) er lodret, yderst kortleddet, bred og for- 

 synet med Trævlerod, der kan drage den ned i Jorden mere eller mindre dybt. 

 Den bærer et større eller mindre Antal paa Oplagsnæring, Yand og Slim rige, der- 

 for kødfulde, skælformede Ammeblade (Løgskæl, Sarkofyller), der slutter tæt sam- 

 men, saa at et fast, mere eller mindre kugle- eller ægformet Legeme opstaar. Løg- 

 planterne er i Regelen Hologeofyter, men overjordiske eller hemigeofytiske Arter 

 forekommer ogsaa. Standpladserne har stærkt udpræget Periodicitet. 



U. K. D. Videnslt. Selsk. Skr., nalurv. ot' malhem. Afd.. 8. R.T;kke. IV, 2. 22 



