164 46 



i Jorden, lige under Overfladen, saa at Løvbladene let kan gennembryde den dæk- 

 kende Jord. Mange Individers Stængler kommer dog undertiden eller delvis op til 

 Lyset: Arterne bar i saa Fald baade overjords og underjords Skud. 



L Alene med Løvblade. Herben en Del Bregner, f. Ex. Arter af Poly po- 

 dium, af hvilken Slægt der ogsaa er epifytiske Arter (se S. 143). Mange andre Slæg- 

 ter af Bregner slutter sig bertil, nogle langleddede, andre kortleddede, nogle tynd- 

 stænglede, andre saa tykstænglede, at de bør benævnes Rodstokke (Rhizomer). Pte- 

 ridium aquilinum -Typen ; mærkelig ved, at Stængelen kan ligge dybt i Jorden, fordi 

 Løvbladene er saa kraftige, at de ved deres Spidsevækst kan gennembryde et endog 

 tykt Jordlag. 



II. Grundaksen bærer baade Lav- og Løvblade. Oxalis acetosella-Typen. 

 Grundaksen vokser ubegrænset, bøjt liggende næsten som hos Overfladeplanter. Har 

 baade kødfulde Lavblade paa kortleddede Stængeldele, og langstilkede Løvblade, 

 b^ds Basaldele bliver længe staaende, idet de ligner Lavbladene. — Adoxa moscha- 

 feZ/i'na -Typen afviger fra foregaaende især ved at være pseudoannuel. — Disse Arter 

 danner nogen Overgang til de ægte Rhizomer. 



Hos de følgende er Grundaksen tykkere, kortere og næringsrigere. Acorus 

 calamus -Typen. Løvbladrbizom uden Lavblade, med endestillet Blomsterstand, — 

 Iris pseudacorus -Typen; den tykke Stængel bærer skiftevis Lav- og Løvblade. — 

 Butomus umbellatus -Typen. Monopodial Grundakse; den pløjer sig frem gennem 

 Sumpenes Mudder. — Nuphar-Typen, afviger fra den væsentlig ved Bladformen. 

 — Aspidistra lurida. Læderagtige Grundblade. 



III. Vandreskuddene bærer, i alt Fald efter første Blomstring, kun Lavblade, 

 men har særegne, oprette Assimilatorer. Nogle er tynde og langleddede (Soboles, 

 Rhizoder), andre kortleddede og tykke (Rhizomata). Assimilatorerne hører til de 

 sædvanlige Skud -Typer. 



1. Vandreskuddene er tynde og kortleddede; de bærer Assimilatorer med 

 samme Skudform. Lycopodium alpinum-Typen. Alle Akser bærer Skælblade. 



2. Vandreskuddene tynde og ret langleddede Udløbere. Før første Blom- 

 string bærer de tillige Løvblade; efter denne storbladede Langskud. Ingen særlige 

 Oplagsorganer. — Herhen kan formentlig de følgende henføres: Med Langskud: 

 Arter af Equisehim, Mentha og andre Labiater, Mercurialis perennis, Circcea lutetiana, 

 Stellaria nemovum, Asperula odorata o. a., der er Hologeof^'ter med Langskud. — 

 Halvrosetplanter er Aegopodium, Achillea, Tanacetum o. a. Compositæ, Arter af 

 Valeriana, Campanula, Sparganium o. a.; de fleste er Hologeofyter. — Hel roset har 

 Tussilago farfarus, Petasiies, Conuallaria majalis o. a., der er løvfældende. Arter af 

 Pirola, der er stedsegTønne. Til de sidste hører ogsaa en Del Jord-Bromeliaceer, hvis 

 Blade er tyndere, f. Ex. Lamprococcus chlorocarpus, tiere Bregner, Gentiana acaulis, 

 og i Højbjærgene findes en Mængde sobolifere Arter med Halv- eller Helroset-Assi- 

 milatorer, hvis Biologi dog er ret ufuldstændig kendt (Weddell, Hauman o. a.). 



3. Arter med Rhizoder, som iøvrigt ligner disse sobolifere Arter, er f. Ex. 



