166 48 



A. Khizomer med Laiig:sknd. 



a. Aarlig udvikles kun 1 Skudsæt. 



1. Polygonatum multiflorum -Typen. Det tykke Rhizom er skælklædt, sympo- 

 dialt med langleddede, mesofile Assimilatorer og Hovedknop i nogenlunde talbestemt 

 Bladaksel. I første Forstærkningsperiode er det Løvblad -Rhizom. Hologeofyt. — 

 Dichorisandra ovata nærmest hertil; har »radices filipendulæ«. 



2. Scrophularia nodosa -Typen. Tykt, uregelmæssigt, ofte knoldformet Rhizom 

 uden regelmæssig Grening. Hologeofyt. Langskud. — Symphytum officinale-Typen. 

 Lignende uregelmæssigt Rhizom med hal vr o setformet Assimilator, semivirent. 



3. Canna -Typen. Rhizom, ofte mere eller mindre knoldformet. Ingen Knold- 

 rødder. Langskud med endestillet Blomsterstand. — Nærmest hertil en Del andre 

 Scitamineer (Arter af Costus, Renealmia, Alpinia, Hedychium). 



4. Zingiber officinale -Typen. Rhizomet har korte, knoldformede, mere eller 

 mindre lodrette Led stillede i en enkelt Række. Lj'sskuddene er to Slags, nemlig 

 dels sterile, ugrenede Assimilatorer, dels Blomsterstande med Højblade. Arter af 

 Zingiber, Amonmm. 



b. Mange Skudsæt aarlig i syikkelformet Ordning. 

 Asparagus officinalis -Typen. 



B. Rhizomer med Musa-Skud. 



5. Musa -Typen. Musa har stedsegrønne Skud, der udgaar fra et lille Rhizom 

 og nærmest er Rosetskud, hvis Bladskeder er rullede tæt og fast om hverandre til en 

 »Skin-Stængel«. Endestillet Blomsterstand, der tilsidst baner sig Vej gennem »Stæn- 

 gelen«. Skruestillede Blade har Arter af Musa, toradede Heliconia og Strelitzia. 



6. Curcuma longa-Typen. Knoldleddet Rhizom. Fra de kortleddede Knolde 

 udvikler sig nye Knolde, som søger lodret ned i Jorden. Assimilatorerne er Musa- 

 formede Skud, men forøvrigt har Curcuma-Slægten flere Varianter, som jeg af Man- 

 gel paa Selvsyn maa lade uomtalt. Herhen ogsaa Arter af Kämpferia.^) 



13. Klasse. Græslignende Typer (Poioïder). 



S. 151 omtaltes, at de autonome Agrofyter, skønt de stiller omtrent de samme 

 Livskrav, formentlig bør deles i tre Klasser, hvoraf de to i det hele er urteagtige, 

 nemlig den første med sædvanligvis bredbladede Assimilatorer og den anden med græs- 

 lignende Assimilatorer udstyrede (den graminoide). De tilhører Familierne Gramineæ, 

 Juncacece, Cyperaceæ, Restionaceæ og Xyridacece. De allerfleste er lave Urter, sjælden 

 over et Par Meter, som især vokser paa lysaaben Bund (Stepper, Savanner, Enge, 

 Græsmarker osv.), hvis Artsammensætning er forskellig efter Bundens Vandholdig- 

 hed og andre Faktorer; saaledes er de nordamerikanske Præriers Græssamfund for- 

 skellige efter den Dybde, til hvilken Rødderne maa gaa ned for at hente Vand. 

 Det synes naturligt og almindeligt at skille disse to store Grupper af Arter fra hin- 

 anden — allerede i Genesis gøres jo Forskel paa »Græs« og »Urter«. Jeg stiller 



') 12. Klasse fortsættes i 14. Klasse (Vedplanter)- 



