168 50 



3. Helrosetskud har Arter at Luzula, Juncas squarrosus, Schoenus ferragineus, 

 Gijnerium argenteum. 



B. Rørgræsserne (Arundo-Typen) har mangeleddede Langskud, der ved Grun- 

 den begj^nder med Lavblade. De synes næsten alle at have Jordudløbere og sam- 

 les derfor i en følgende Gruppe. 



C. Rhynchospora alba -Typen har Langskud med kødfulde Lavblade ved Grun- 

 den, nærmest Løgskæl. Naar en blomstrende Plante dør, dør Skuddene helt eller 

 omtrent helt, og de grundstillede smaa Løg frigøres. Planten er saaledes pseudo- 

 annuel eller nærmer sig dog hertil. 



D. »Bladløse« Skud. En ganske særlig Form af Assimilalor er det »blad- 

 løse« Skud, der kun — i alt Fald som ældre — bestaar af et eneste langt, endog 

 indtil 3 m langt, grønt Stængelled. Ved Grunden bærer dette dog nogle Lavblade og 

 i Spidsen Blomsterstandene. Denne Skudform, forsynet i Regelen med Rhizom eller 

 Rhizode, findes hos Scirpus lacustris-Typen. Endvidere hos Cyperus papgrus, andre 

 Arter af Scirpus, Heleocharis, Juncus. Det er Sumpplanter, hvis Mellemstokke og 

 Vandreskud ligger paa Bunden af Vandet; Nytten af de ejendommelige Assimila- 

 torer synes at være den, at de bedst passer til Bølgeskvulp og stærk Strøm. De 

 maa antages at nedstamme fra løvbladbærende Skud, hvis Løvblade normalt er 

 undertrykte, men undertiden kommer til Syne ved Grunden af det lange Led. Man 

 kan i Virkeligheden ogsaa opstille en Del Arter i en Række, der begynder med 

 nogenlunde typiske Melroset- eller Langskud, fortsætter med faabladede Løvskud 

 (f. Ex. Eriophorum qracile), derefter med Løvblade, der er tæt samlede ved Basis, 

 og af hvilke de øverste endnu har smaa Plader (f. Ex. Eriophorum alpimim), og 

 ender med »bladløse« Løvskud (f. Ex. Scirpus pauciflorus). 



E. Stedbundne Poioïder med Ammeorganer. Rhynchospora alba synes 

 at være ret enestaaende ved sin Løgdannelse. Det almindeligste er, at særlige Or- 

 ganer for Næringsoplag er knoldformede (f. Ex. hos Poa bulbosa, Phleum pratense 

 var. nodosa o. a. — Molinia coerulea). Selv naar de Arter føjes hertil, hvis Oplags- 

 organer er knyttede til LTdløbere, bliver Tallet af Arter med Ammeorganer dog kun 

 ringe, hvad vistnok staar i Forbindelse med, at Poioïderne i saa ringe Grad er 

 Geofyter og redivive. 



F. Poioïder med overjords Vandreskud. 1. Den første Begyndelse til 

 Lysudløbere findes hos de mange Arter med ved Grunden buekrummede Skud i 

 Omkredsen af tætte Tuer. Hos nogle bliver de ved Basis paa Grund af Skyggen 

 eller Dækning af Bladrester eller Jord blege Lavbladskud. — 2. Typiske Lys- 

 udløbere har en Del Arter, f. Ex. Glyceria maritima, Festuca rubra, AgrosHs alba 

 stolonifera o. a. — 3. Typiske Krybgræsser. Catabrosa aquatica. 



G. Tallet af Arter med Jordudløbere er i Modsætning hertil meget stort, 

 hvilket vel maa sættes i Aarsagsforbindelse med, at Jorden er meget løs (f. Ex. 

 Klitter) eller meget blød og vaad (f. Ex. Strandsand, Dynd ved Søbredder og Kyster). 

 Deres Former er den sædvanlige: Skuddene trinde. Bladene Lavblade, Enderne syl- 

 spidse, Birødder ved Bladfæstene. De forekommer almindelig i alle tre store Fami- 



