174 56 



Særegne Oplagsorganer sj'nes ikke at forekomme hos de nævnte Roset-Lignoser; 

 dog kan nævnes de knoldformede Stammer, der er store Vandbeholdere, f. Ex. hos 

 Xolina, samt at nogle Arter af Dracæna og Sabal har mærkelige, ned i Jorden 

 voksende Jordstængler. 



B. Dusktræer. 



En ejendommelig Type af dikotyle Gren-Lignoser synes at danne en Slags 

 Overgangstype fra de ægte rosetkronede til de mest typiske grenkronede, idet den 

 har Bladene duskformet samlede i Enderne af lange, nøgne, udspærrede Grene, 

 som kun er faa i Tal. Kronerne er derfor meget lysaabne, hvilket formodentlig er 

 i Harmoni med Standpladsernes Lysforhold. Dette sjmes at være en vidt dreven 

 Form af den Ejendommelighed hos mange Tropetræer, at deres Løvblade er færre, 

 større og fastere, men mindre ensformig fordelte paa Grenene end de extratropiske, 

 navnlig tempererede Landes Træer; disses Grene er rigere grenede, og deres Løv- 

 blade tyndere og talrigere og fordelte mere jævnt over hele Skuddets Længde. 



Som Type paa Dusktræ kan nævnes Cecropia. Mere eller mindre nøje slutter 

 sig hertil f. Ex. Terminalia Catappa, Carica Papaya, Hippomane mancinella, Aspido- 

 sperma. Arter af Rhizophoraceæ (Johs. Schmidt) og flere andi-e, saasom formentlig 

 Arter af Plantago, RoHnsonia og Dendroseris fra Juan Fernandez Øerne (Skottsberg). 



Til Rosettyperne nærmer sig ogsaa en Del Arter, der nærmest maa kaldes 

 Sublignoser, saasom Arter af Statice og Echium. 



C. Tj'piske sreukrouede Liguoser. 



Først kos de grenkronede Lignoser fremtræder Tj'perne »Træ« og »Busk« samt 

 »Espalierbusk« med hele deres fysiognomiske Præg, og tillige bliver Modsætningen 

 mellem Sublignoser og Perlignoser skarpere, baade fysiognomisk og biologisk. Skud- 

 formerne er mange og meget forskellige, og i det hele de samme hos Sublignoser 

 og Perlignoser. Som de vigtigste Skudformer fortjener at nævnes først de utvivlsomt 

 sublignose Typer, dernæst de faa særlig perlignose Typer, som kan føjes til dem. 



Suhlisnose Typer. De sublignose Typers Assimilatorer er Langskud, under- 

 tiden kortleddede. Nogle er stedsegrønne, andre halvgrønne eller løvfældende. 

 Blad- og Skudformer er meget forskellige. De ordnes saa vidt muligt efter Fordamp- 

 ningsintensiteten. 



a. Assimilatorerne har kun 2-aarig Varighed. 



1. Rub us idæus-Typen (Viryuitæ Kravse). Fra en Mellemstok udvikles 

 oprette Langskud, der kan være grenede; i andet eller et senere Aar udvikles 

 paa dem korte Sidegrene med Løvblade og Blomster. Derefter dør det hele Skud- 

 komplex ned til den korte Mellemstok. Foryngelsesknopperne er skælklædte. (Andre 

 Arter er Halvlianer.) 



b. Assimilatorerne varer i det hele længere Tid. 



2. x\canthacé-Typen. Buskformede Skovplanter, c. 1 — 3 m høje, stedse- 

 grønne, i det hele glatte eller dog kun spredthaarede, svarende til Skovenes dæm- 



