57 175 



pede Lys og fugtige Luft osv. Ofte store, tynde Løvblade, oftest med Indskæringer 

 i Randen. Mange tropiske Slvovplanter (Acanthaceæ, Piperaceæ, Riihiaceæ). 



3. Veronica -Tj'pen. Buskformede, stedsegrønne, med glatte, noget glinsende, 

 helrandede, noget læderagtige Blade. Mange nyzelandske Feron/ca- Arter; herhen 

 maaske ogsaa Pohjgala mijrtifolia, en Del til Carijophijllaceæ hørende Arter (af Dian- 

 thiis, Gypsophila o. a.) med ofte smalle Blade; semper- eller semivirente, idet de 

 øverste Skuddele ikke forvedder. 



4. Myrlus c om m u nis-Ty pen. Glatte, stedsegrønne Langskud med helran- 

 dede, ofte iioget læderagtige, kortstilkede Løvblade med indsænkede ætheriskc Olie- 

 kirtler. Ingen ægte Knopskæl. Hertil kan maaske ogsaa sluttes en Del Verbenaccæ, 

 Rutaceæ, Hypericaceæ o. a. 



5. Euphorbiacé-Typen. Mælkende. Løvbladene er ofte store, helrandede, 

 glatte. Nogle, maaske de fleste, er løvfældende Buske, andre semivirente (f. Ex. 

 Euphorbia dendroides ; Arter af Asclepiadaceæ o. a.). 



6. En Række Arter udmærker sig ved brede, ofte store Blade med en eller 

 anden Form for Behaaring, bl. a. følgende: Datura arborea-Typen. De unge Skud 

 blødt filthaarede, hvid- eller gullighaarede, mest eller alene paa Undersiden; ogsaa 

 Stjærnehaar eller spindelvævformet Haarklædning kan forekomme. Arter af Solanum, 

 Artemisia, Cistus, Croton, Sparmannia osv. Nogle har Træform, andre Buskform. 



7. Sal via -Ty pen; »det bullate Blad«, med ætheriske Olier i Kirtelhaar. Hos 

 mange buskformede Xerofyter springer Ribberne netformet frem paa Undersiden af 

 de xeromorfe Blade, hos de mest extreme saa stærkt, at der mellem dem dannes 

 ret dybe, haarklædte Fordybninger (Gruber), i hvilke Spalteaabningerne ligger. Ofte 

 bliver Bladet kammerdelt derved, at Bastbelægningen naaer fra Nerverne ud til 

 Huden paa begge Sider. Arter af Salvia, Cistus, Lantana o. a. Slægter; Standplad- 

 serne er lysaabne, tørre, varme, især i Vinterregnsomraaderne (Garigues, Macchia, 

 Klitter, Stepper). 



8. Lavandul a-Typen. Oprette, lave, vellugtende Smaabuske af Labiaternes, 

 Verbenaceernes, Cistaceernes o. a. Familier ; den staar Salvia-Typen nær, men Bladene 

 er lange, smalle, zt lancetdannede, og hos mange er Randen rullet noget tilbage, 

 saa at hele Undersiden ofte bliver een, hvid- eller graafiltet Fure. Lavandula vera, 

 Rosmarinus officinalis osv. Standpladser: Garigues ved Middelhavet, Klitter og Stepper, 

 Vinterregnsomraader osv. 



9. Buxus sempervirens -Typen. Smaa, stive, læderagtige, glatte og glinsende 

 Blade. Former som Træ, Busk, Pude og Espalier. Stedsegrønne. Nogle perlignose 

 med Knopskæl. 



10. Erica-Typen. Langskud, kortleddede med tætstillede, korte, liniedannede, 

 læderagtige og stive Blade, der paa Oversiden er glatte og glinsende; paa Under- 

 siden (sjældnere paa Oversiden) er der en dyb Fure, i hvilken Spalteaabningerne 

 ligger. Stedsegrønne. Nogle har Knopskæl, andre ikke. Herhen en Del Slægter af 

 Ericaceæ, Empetrum o. fl. 



D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr,, naturv. og malheni. Afd.. 8. R.-ckke. IV, 2. 24 



