180 62 



iøvrigt ogsaa ved Vandrigdom. Hugges i Troperne et Stykke af en større Lian, kan 

 man ofte se Mængder af Vand strømme ud. 



Blandt Klatreplanterne finder jeg i alt Fald følgende Typer. 



1. Orden. Halvlianer (Schencks »Spreizklimmer«). 

 Saaledes benævnede jeg 1892 (»Lagoa Santa«) de »sarmentøse« Lianer, som 

 synes at staa de sædvanlige autonome Planter nærmest i Bygning. Det er Arter, 

 hvis Klatreevne kun bestaar i, at de kommer til Vejrs ved at stikke deres lange, 

 tynde, ofte buekrummede Skud ind imellem andre, højere Planter og lade dem 

 hvile paa disse samt holde sig fast mellem dem ved udspærrede, smaa Grene, 

 Blade eller oftere ved Torne eller tilbagekrummede Kroge; men disse Legemer er 

 ikke pirrelige. Halvlianerne har især hjemme i Skovbryn, Hegn og Krat, mellem 

 Højstauder og i andre lavere Samfund. Herhen flere Typer. 



1. Rosa- og Riibus- Arter ; Galium aparine; Arter af Scleria. 



2. Brachiate Arter. d. e. med armformet udspærrede Grene, der hviler paa 

 Støtterne (Chiococca, Lycium, Bougainvillea, Buddleia, Peireskia, Bambusa). 



3. Arter med »flagella« (Calamus, Desmonchus, Rotangpalmer). 



2. Orden. Slyngplanter (Plantæ volubiles). 

 Uden at være pirrelige ved Berøring lægger Stænglerne sig i højre eller oftere 

 venstre Skrue om en lodret Støtte. Herhen en Mængde Arter, baade Urter og Ved- 

 planter (Hamulus, Convolvulus osv.). 



3. Orden. Rodklatrere. 



Stængelen er negativ heliotropisk og lægger sig derfor tæt op til Støtten, til 

 hvilken den bindes ved Hæfterødder. Fra Epifyterne afviger Rodklatrerne ved at 

 have Rødder i Jorden. Nogles Rødder kan ligesom Slyngtraade rulle sig om Støt- 

 terne (Vanilla, Clusia). Assimilatorerne er ofte dorsiventrale med siddende Rund- 

 blade. De blomstrende kan være forskellige fra de sterile. 



4. Orden. Pirrelige Klatreredskaber af forskellig Art. 

 Kroge, der ved Berøring pirres til forøget Vækst paa den ene Side; Uhrfjeder- 

 Ranker, d. e. tynde, bladløse Blomsterstandsakser, som er indrullede lig en Uhr- 

 fjeder, og som vokser i T3'kkelse, naar de griber om en Gren; pirrelige Bladstilke 

 (Arter af Tropæolum, Clematis o.a.); pirrelige Bladplader (Fumaria, Corgdalis); typiske 

 Slyngtraade, der kan være saavel Dele af Blade (Vicia, Lathyrus, Cobæa, Gloriosa, 

 Smilax) som Stængler (Vitis, Passiflora); Hæfteckiver (Ampélopsis Veitchii). 



Der er ikke skarpt Skel mellem disse 4 forskellige Typer af Assimilatorer; de 

 kombineres i det følgende med de hos Autofyterne sædvanlige Grundformer for 

 Livsformerne i den sædvanlige Rækkefølge: A. Urter, a) Hapaxanther, b) Pollakan- 

 ther. B. Vedplanter, a) Sublignoser, b) Perlignoser osv. 



