20 



III. Sekretoriske Nerver. 



Vi har nu for at fuldstændiggøre vor Oversigt over den experimentelle Lunge- 

 nervefysiologi tilbage'at omtale den tredie af de tre ovennævnte Arter af specifike 

 Lungenerver, de sekretoriske Nerver. Er Lungefunctionen i Hovedsagen en activ 

 Proces, er der jo god Grund til at antage, at saadanne Nerver kunde findes. Om 

 deres Existents vides imidlertid i Virkeligheden intet bestemt. De eneste Under- 

 sogelser. hvis Resultater kunde tyde i denne Retning, er Henriques's 49) og 

 Maars 50 Forsog over Vagusirritationens Virkning paa det respiratoriske Stof- 

 skifte, 



Til Forsøgene er benyttet en Metode, der tillader at irritere Nerven i korte 

 Tidsrum 1 10 — 20 Sekunder og at tage en Række umiddelbart paa hinanden føl- 

 gende ligesaa kort varende Bestemmelser af Exspirationsluftens Sammensætning. 

 Det viser sig da. at en Vagusirritation for det forste frembringer en Stigning af 

 den respiratoriske Quotient, idet denne nærmer sig til 1 og ved kraftig Irritation 

 naar denne Værdi: for det andet stiger hele det respiratoriske Stofskifte, naar 

 Hjertefrequentsen ikke nedsættes altfor meget paa Grund af Irritation af de hjerte- 

 hæmmende Traade i Vagus. Synker Hjertefrequentsen stærkt, falder Stofskiftet in 

 toto. men det mærkelige er. at Quotienten ogsaa i saa Tilfælde nærmer 

 sig nær til Værdien 1. 



Der synes altsaa her virkelig at være Forsøg, der taler for. at en Vagusirrita- 

 tion har en specifik Virkning paa Forholdet mellem Udskillelsen af Os og 

 Coî i Lungerne. Af hvilken Art denne Virkning er. og hvorledes den skal for- 

 klares, staar foreløbigt uafgjort hen. Naar man har Forholdet hos Svømmeblæren 

 in mente, vilde det jo imidlertid være en ret naturlig Tanke at forestille sig. at de 

 omtalte Fænomener beror paa Forandringer af Lungens Function, fremkaldte ved 

 en Nervevirkning med Lungeepithelet eller Karendothelet i alt Fald som Mellemled. 

 Indgaaende Undersøgelser tiltrænges imidlertid i høj Grad paa dette Omraade. især 

 da Spørgsmaalet hører til den Kategori af Problemer, der er saa indviklede, at det 

 bliver nødvendigt at udrede alle komplicerende Forhold, inden det er muligt at 

 domme om Hovedsagen. 



