33 



Medulla oblongata. Nedenfor Hypoglossuskernen forenes Resten af det aberrerende 

 Bundt i Reglen med Pyramidebanen igen. 



Foruden disse Baner findes et andet System, der ligeledes udspringer fra 

 nederste Del af 3die Frontalvinding og maaske fra en Del af Brocas Vin- 

 ding. Det løber gennem Capsula interna's Knæ ned i den lateraleste Del af 

 Pedunculus cerebri. Under sit Forløb heri forskyder det sig medialt (Edinger) 

 og kommer til at ligge dorso-medialt for Pyramidebanen. Delle Bundt har mange 

 Navne. Edinger og Déjèrine anser det for en aberrerende Del af den oven om- 

 talte Tractus fronto-bulbaris. Flechsig kalder det „den motoriske Fodsløjfe". 

 Tschermak betegner den mediale Del af Bundtet som „Sprogbanen" og angiver, al 

 dette i Almindelighed er stærkest udviklet paa venstre Side og besørger den moto- 

 riske Innervation af Facialis, Recurrens og Hypoglossus, for saavidt de bruges i 

 Talens Tjeneste. 



Spørgsmaalet er saaledes meget indviklet og omdebatteret. Det naturligste 

 synes mig dog at være at betragte Tractus fronto-bulbaris og motoriske Fod- 

 sløjfe som eet System: Tractus cortico-nuclearis, hvis Forløb er noget vekslende, 

 og som paa Grund af den venstresidige Beliggenhed af Sprogcentrene paa denne 

 Side faar en Tilvækst, Sprogbanen, der i Almindelighed findes i den Del af 

 Bundtet, der løber sammen med den sensible Sløjfebane. 



Foruden de omtalte direkte Baner fra Cortex til de motoriske Hjernenerve- 

 kerner, synes disse ogsaa indirekte at staa i Forbindelse med Hjernebarken. 

 For Trigeminus' og Facialis' Vedkommende gaar den indirekte Bane sikkert over 

 Thalamus. Meget taler imidlertid for, at der ogsaa findes en lignende Ledning til 

 Vaguskernerne dels via Thalamus og dels via Firhøjene og Fasciculus longitudinalis 

 medialis. 



Vi har nu givet en Fremstilling af de vigtigste Lednings- og Associationssyste- 

 mer, der paa en eller anden Maade hører til de bulbære Kerner, hvor vi maa vente 

 at træffe Cellegrupper, der staar i Respirationens Tjeneste. Spørgsmaalet er nu, 

 om det da er muligt at udpege nogle af disse Baner som i særlig Grad hørende 

 til Respirationen. 



Paa anatomisk Grundlag er dette selvfølgelig umuligt, førend det lykkes at 

 fastslaa, hvilke Nervekerner der har respiratoriske Functioner. Der er dog een 

 Ting, som Opmærksomheden skal henledes paa, fordi vi kommer tilbage til det 

 senere. Den dorsale Vaguskerne modtager, som allerede nævnt, den allerstørste 

 Del af de sensible Vagustraaade (hos Mennesket rimeligvis dem alle). Den maa 

 altsaa ogsaa modtage i hvert Fald største Delen af den sensible Ledning fra 

 Lungen. Nu har vi jo imidlertid i det foregaaende set, at der ikke lader sig paa- 

 vise nogen nedadstigende Bane fra denne Kerne. Forsaavidt dens Axecylindre ikke 

 bliver i Kernen, samler de sig til en a s een der en de Vago-glossopharyngeusbane, 

 der stiger op gennem Hjernestammen sammen med Trigeminusbanen. 



Sammenknytningen med og Spredningen af Irritationen til de spinale Kerner 

 maa derfor sandsynligst foregaa alene ved Hjælp af Associationsgebetets 



D.K. D. Vidensk. Selsk.Skr., 7. Række, iiaturvidensk. og matbem. Afd. IX. 1. 5 



