13 125 



fra, men det er ejendommeligt for Fjorden paa Grund af sin store Tælhed (Peter- 

 sen 1898, p. 8 — 9). Ogsaa Planktonets Arter tyder paa, at „Diatome-Planktonets 

 Optræden i den vestlige Limfjord ikke kan forklares simpelt hen ved Indstrømning 

 med Vandet fra Vesterhavet eller fra Kattegat" (1. c, p. 9); men „Diatoméerne 

 kunne naa at danne selvstændige Floraer i Vandet, medens dette bevæger sig gen- 

 nem Fjorden" (I.e., p. 11). Disse for Forstaaelsen af Planktonets Optræden og Van- 

 dringer meget betydningsfulde Resultater havde deres særlige Interesse netop paa 

 det Tidspunkt, de fremkom ; thi kort før havde Cleve i flere Afhandlinger frem- 

 stillet Teorier om Planktonorganismernes vidtrækkende Vandringer med Hav- 

 strømme. Bl. a. havde han postuleret, at nordlige Arter hvert Aar indførtes med 

 Strømme fra de arktiske Egne til Skager Rak, en Hypotese, som Petersen med 

 Rette tager Afstand fra. 



Petersens Afhandling indeholder imidlertid betydeligt mere end Titlen lover, 

 idet den ogsaa beretter om nogle særdeles vigtige Undersøgelser over det forskellige 

 Indhold af Plankton i de forskellige Vandlag i Kattegat. Ved Hjælp af et Lukke- 

 net, som han havde konstrueret, undersøgte han i Maj 1897 Kattegat og fandt, at 

 det øvre, mindre salte Vandlag havde et Plankton, som var hvidt og bomuldsag- 

 tigt, medens Planktonet i det nedre, saltere Vandlag var stærkt brunt; begge Ste- 

 der var Kvantiteten stor og viste sig hovedsagelig at skyldes de samme Arter 

 (Chaetoceras boréale og Thalassiothrix Frauenfeldii [= T. nUzschioides]), men Diato- 

 méerne var døde i det øvre Vandlag '). Da det nedre, salte Vandlag strømmer ind 

 fra Skager Rak var det naturligt at antage, 1) at Planktonet ligeledes førtes ind, og 

 2) at det, naar det kom op i det øvre, mindre salte Vandlag, dræbtes der. Medens 

 den sidste Antagelse maa anses for at være rigtig, slog den første ikke til; ved 

 Undersøgelser N. for Skagen i Skager Rak fandtes det rige Diatomeplankton 

 slet ikke, „man maa derfor sammenligne den stærke Opblomstren af Diatoméer i 

 i det nordlige Katlegats salte Vand med den ligeledes lokale Diatome-Flora i Lim- 

 fjordens vestlige Bredninger" (Petersen, 1. c, p. 15). 



For at kunne følge Planktonets Vexling efter Aarstiden etablerede Petersen 

 en fast Station i Limfjorden ved Nykøbing fra Oktober 1896 til Oktober 1897. Det 

 viste sig, at Planktonets Mængde aftog stærkt fra Oktober til November og var 

 ringe hele Vinteren igennem, først om Foraaret blomstrer det atter op; Peridine- 

 erne senere end Diatoméerne. Han citerer en Del Udtalelser af Gran, der under- 

 søgte Prøverne, og af disse kan nævnes følgende: Limfjordens Planklon ligner vel 

 i det hele mere Kattegats end Nordsøens, men er dog meget forskelligt fra begge, 

 idet „de almindeligste Katlegatsformer næsten fuldstændig mangler, nemlig Rhizo- 

 solenia alata, Chaetoceras consirictum, Ch. curvisetum og Leptocijlindrus danicus" (Pe- 

 tersen, I.e., p. 18). I April er der et meget rigt „neritisk" 2 ) Plankton, som i Maj— 

 Juni afløses af et fattigere med overvejende „oceaniske" 3 ) Former; i Juli optræder 



') Dette Fænomen har Petersen korteligt omtalt allerede i 1897 (i Dansk Fiskeriforenings Medlems- 

 blad, Nr. 22, 3. Juni 1897). 

 '-') Disse Udtryk er dannede af Haeckel i 1890, p. 22 1, der definerer dem paa folgende Maade: 

 I). K. 1). Vidensk. Selsk. Sitr., 7. Kække, nnturvidensk. og mnthem. Aid. IX. 2. 18 



