138 26 



vort Æmne. De -- saavelsom de tidligere nævnte Arbejder vedrørende Østersø og 

 Beltsø -- viser, hvor godt og indgaaende disse Vandomraaders Plankton er studeret. 



b. Skager Rak og Nordsøen. 



Saa metodiske og detaljerede Planktonundersøgelser som fra Beltsøen fore- 

 ligger der ikke for Skager Raks og Nordsøens Vedkommende; men det vil dog 

 fremgaa af det følgende, at ogsaa disse Havomraaders Plankton er godt kendt, sær- 

 lig paa Grund af P. T. Cleve's talrige Arbejder. Det er især Skager Rak, hvis 

 Plankton kommer i Betragtning ved Studiet af de danske Farvandes Plankton, thi 

 dels beskyller jo en Del af Skager Rak det nordlige Jyllands Vestkyst og hører 

 saaledes til vore egne Farvande, dels føres Planktonet fra den mere centrale Del 

 af Skager Rak ind i Kattegat med den indgaaende salte Strøm. Hvad Nordsøen 

 angaar, da er det jo kun en ringe Part af dette store Havomraade, som har direkte 

 Berøring med Danmark, og jeg har kun haft til Disposition en enkelt Serie Prøver 

 tagne i Nordsøen udfor Tyborøn, hvad der allerede er nævnt i Indledningen. Der 

 er derfor ikke tilstræbt nogen Fuldstændighed med Hensyn til Gennemgangen af 

 Literaturen over Nordsøens Plankton; kun de Arbejder, der kan siges at have 

 nogen større Betydning for Forstaaelsen af de danske Farvandes Phytoplankton, er 

 omtalte i det følgende. 



Vi bør begynde med at minde om, at der i Hensen's grundlæggende Arbejde 

 (1887), som forøvrigt nævnt ovenfor (S. 19), foruden Beltsøen tillige er behandlet 

 Udbyttet af et Sommertogt gennem vore Farvande og tværs over Nordsøen. Der 

 findes derfor adskillige Bemærkninger vedrørende Nordsøens Plankton, men de an- 

 gaar mest de fjærnere Dele af dette Hav, omend ogsaa lejlighedsvis vore Farvande 

 berøres i Fremstillingen. Ogsaa i Möbius's Liste (1887) over Protozoerne findes en 

 Række Angivelser af forskellige Protister's Udbredelse i Kattegat, Skager Rak og 

 Nordsøen. 



Cleve's første egentlige Planktonarbejde (1894) behandler baade Planktonet i 

 Gullmarfjorden paa den svenske Skager Rak Kyst (Bohuslen) og ogsaa det aabne 

 Skager Raks Plankton og er Resultatet af Indsamlinger foretagne under de svenske 

 hydrografiske Togter i 1893—94. Athandlingen bestaar hovedsagelig af en syste- 

 matisk Liste over de fundne Peridineer og Diatoméer med Beskrivelse af en Række 

 nye Arter og med udførlige Planktontabeller over Arternes Optræden. Af alminde- 

 lige Betragtninger kan nævnes, at i November (1893) herskede Peridineerne i det 

 aabne Skager Rak, endvidere at Planktonet i Gullmarfjorden „viser en påfallande 

 olikhet vid olika årstider" (I.e., p. 10): i August var Overfladeplanktonet hovedsage- 

 lig Krustaceer, i November var der mest Diatoméer og i Februar var Diatoméerne 

 i Aftagende. Cleve mener, at Planktonets Art afhænger af Strømningerne, idet 

 navnlig Saltholdigheden spiller en stor Rolle. 



I et to Aar senere publiceret Arbejde (1896) om Planktonet fra det svenske 

 hydrografiske Togt i Februar 1896 udvikler han nærmere sin Opfattelse af Plank- 

 tonels Forhold til Havstrømmene. Han opstiller heri forskellige Plankton-„Ty per'- : 



