33 145 



Plankton opstaaet paa Stedet saaledes som det er Tilfældet i Limfjorden: This fiord 

 [Kristianiafjord] is not. . . ., as is the Limfiord, a suitable centre for the develop- 

 ment of neritic organisms" (p. 50), fordi Udvikling af neritiske Planktonorganismer 

 for en stor Del afhænger af Bunden, og i Kristianiafjord findes store stationære, 

 næsten sterile Undervandslag. Paa den anden Side er de oceaniske Former, som 

 hyppig føres ind udefra, ikke i Stand til at taale de hyppige Forandringer i de 

 hydrografiske Forhold og formaar saaledes ikke at holde sig i Fjorden i længere Tid. 



Denne Afhandling og andre Afhandlinger af Gran (1900, 1902) i de følgende 

 Aar maner i høj Grad til Forsigtighed og til at studere Planktonorganismernes Op- 

 træden og Forhold til de hydrografiske Kaar nøjere uden at være bunden af forud- 

 fattede Teorier, men desværre tog Cleve ikke Hensyn hertil. I sine forskellige 

 senere Arbejder kommer han blot én Gang (1903) ind paa at forsvare sit Stand- 

 punkt nogenledes udførligt; iøvrigt vedbliver han med — ganske vist med stadige 

 Modifikationer — at opretholde Teorien om sine Planktontypers lange Vandringer 

 med Oceanets Strømme. Der foreligger 5 Afhandlinger om Planktonundersøgelser 

 i Nordsøen, den engelske Kanal og Skager Rak i Aarene 1897 — 1902, ialt seks Aar 

 (Cleve 1899, 1900 a, 1900 b, 1902 a, 1903). Materialet til disse Undersøgelser er dels 

 Prøver indsamlede af Rutedampere over Nordsøen, dels Prøver tagne fra faste Sta- 

 tioner (for Skager Raks Vedkommende Måseskar og Väderöbod i Bohuslen, 2 — 4 

 Gange maanedlig). Behandlingsmaaden er den samme som i hans Afhandling fra 

 1897. Skager Raks Plankton i Aarets Løb deles i Perioder, og det viser sig, at der 

 i det hele og store er samme Rækkefølge („succession") i Arternes Optræden i alle 

 de seks Aar. I de fieste af Afhandlingerne findes der et særskilt Kapitel om Arter- 

 nes sæsonale Udbredelse 1 ) i Skager Rak og Nordsøen, indeholdende de af de givne 

 Data følgende Oplysninger om hver enkelt Arts Forekomststeder og -Tider inden- 

 for Omraadet. Naar dette Indhold af seks Aars Undersøgelser tages sammen med 

 Cleve's tidligere Arbejdere samt med et Par senere nedenfor nævnte, vil det frem- 

 gaa, at vi har et meget stort Materiale vedrørende Planktonorganismernes sæsonale 

 Udbredelse i Skager Rak og Nordsøen. Foruden disse Oplysninger har Cleve 

 imidlertid andetsteds (Cleve 1900 c, 1902 b) samlet et righoldigt og værdifuldt 

 Materiale til Kundskaben om disse Organismers sæsonale Udbredelse i hele Atlanter- 

 havet og dets Bihave. Vi skylder ham fremfor nogen anden, at vort Kendskab til 

 Planktonorganismernes Udbredelse er saa omfattende som Tilfældet er. 



I den sidste af de her omtalte Afhandlinger (Cleve 1903) findes der, som 

 ovenfor nævnt, nogle almindelige Bemærkninger, i hvilke Cleve forsvarer sin 

 Teori eller rettere polemiserer mod de af Gran hævdede, afvigende Anskuelser, 

 saaledes som de navnlig har faaet deres prægnante Udtryk i dennes Afhandling 

 om det norske Nordhavs Plankton (Gran 1902). Det er navnlig Spørgsmaalet, om 

 hvilken Teori: „Oversomringshypothesen" eller „Strømningshypothesen". der er 



J ) Ved sæsonal Udbredelse forstaas Sammenfatningen af geografisk Udbredelse og Tidspunkterne i 

 Aarets Lob for vedkommende Organismes Optræden, altsaa = Forekomststeder — Forekomsttider 

 indenfor et Tidsrum af et Aar. 



