37 149 



Hyppighed i Kattegat. - Hovedparten af Kraefft's Afhandling er imidlertid en 

 indgaaende Undersøgelse af Kopepoderne fra Undersøgelsestogtet og vedkommer 

 saaledes ikke nærværende Arbejde. — 



Som Afslutning paa dette Afsnit om den foreliggende Literatur over de dan- 

 ske Farvandes og Nabofarvandenes Phytoplankton (Protistplankton) bør omtales de 

 flere Gange i Forbigaaende nævnte Planktonlister, som de internationale Hav- 

 undersøgelsers Centralbureau i en Aarrække har publiceret i deres „Bulle- 

 tin" (1903 — 1909). Ved saakaldte Terminfarter i Februar, Maj, August og Novem- 

 ber er der foretaget Planktonundersøgelser fra dansk, svensk og tysk Side i disse 

 Farvande, og Lister over de paa hver Station fundne Organismer -- oftest tillige 

 med relative Hyppighedsbestemmelser — er opgjorte fra hvert af de tre Lande. 

 Disse Listers Indhold er sammenfattede i to Kataloger, ligeledes udsendte fra Central- 

 bureauet (Catalogue 1906, 1909). Endelig har dette foranstaltet en Bearbejdelse af 

 dette vidtløftige Materiale, og af denne foreligger første Del afsluttet, indeholdende 

 — af Protister — nogle Tintinnider bearbejdede af K. Brandt (1910) og Halosphæra 

 og Flagellata bearbejdede af nærværende Afhandlings Forf. (Ostenfeld 1910). 

 Disse Bearbejdelser og andre Specialafhandlinger (f. Ex. Apstein's Studie over 

 Ceratium tripos (1910), og andre Arbejder), vil blive behandlede i den specielle Del 

 under de respektive systematiske Grupper. 



II. Phytoplanktonets Livskaar i Havet, med særligt Hens3^n 



til de danske Farvande, 



tillige kort Udsigt over disses hydrografiske Forhold. 



De Organismer, der danner Havets Phytoplankton, — ligesaavelsom alle andre 

 levende Væsener — paavirkes jo af de ydre Kaar, hvorunder de lever. Det vil 

 derfor være naturligt at meddele, hvad vi ved om disse Kaar, inden vi gaar over 

 til Behandlingen af selve Phytoplanktonternes Optræden i vore Farvande. 



Kaarene repræsenteres hovedsagelig af to forskellige Grupper af Faktorer, 

 nemlig Lyset og Vandet, af hvilke den sidste er en meget omfattende Samling 

 af Enkeltfaktorer. 



1. Lysets Betydning for Phytoplanktonet. 



Hvad Lyset angaar, da ved vi, at alle autotrofe Planter kræver Lys til deres 

 Assimilation af Kulsyren, enten det saa er Luftens eller den i Vandet opløste Kul- 

 syre. Lyset trænger jo ret dybt ned i Vandet, men svækkes lidt efter lidt paa 

 Grund af Absorption og Tilbagekastning dels fra selve Vandet, dels fra de i dette 

 svævende faste Legemer: Detritus og levende Plankton. Deraf følger, at Phyto- 



D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 7. Række, naturvlder.sk. og' mathem. Afd. IX. 2. 21 



