45 157 



maltemperaturen indtræffer paa samme Tid som i Beltsøen og har altsaa ogsaa 

 den ejendommelige Forskydning paa VI 3 Maaned i Dybden. 



d. Øresund. Grænsen for dette lille Omraade er mod Syd en Linje fra 

 Amager til den svenske Kyst over Drogden og Flinterenden og mod Nord Helsingør — 

 Helsingborg. Forholdene her er analoge med dem i Store Belt, dog med den 

 væsentlige Forskel, at det nordgaaende Vand er mere dominerende og ferskere, 

 medens det indstrømmende salte nedre Vandlag har ringe Bevægelse, idet Tærskelen 

 fra Amager til Skaane stopper det, saaledes at der kun ret sjældent og ganske 

 uden Regelmæssighed naar salt Vand over den. Det salte Bundvand kan derfor 

 staa i lang Tid i de dybe Huller i Sundet, og der er her en meget stor Forskel 

 paa Saltholdigheden i Overfladen og i Underlaget. Middeltallene for Overfladen er 

 fra Syd til Nord: Februar 11— 13 °/oo, Maj 9— 12 °/oo, August 10— 12 °/oo og Novem- 

 ber 11— 15°/oo, i 20 Meters Dybde: 25 °/oo, 29 u /oo, 26 °/oo, 25 °/oo (disse fire sidste Tal 

 stammer alle fra Partiet nord for Hven). Altsaa ogsaa her er der Minimum for 

 Saltholdighed i Overfladen om Foraaret og samtidigt Maximum i Underlaget. 



Temperaturen i Overfladen byder ikke noget usædvanligt; derimod har Under- 

 laget den Ejendommelighed, at det er meget koldt om Sommeren: Middeltal i Au- 

 gust ca. 10,0° i 20 Meters Dybde, ja i de dybe Huller paa 40 M. er der som Mid- 

 deltal af 4 Maalinger i August fundet 7,1°. 



Desværre findes der ikke Planktonindsamlinger fra Øresund udover Pumpe- 

 prøver tagne i det øvre Vandlag ud for Taarbæk, saaledes at Planktonet i Under- 

 laget er ukendt for os. 



e. Sydlige Kattegat. Nordgrænsen for dette Omraade sættes til Linjen 

 Fornæs (paa Djursland) — Anholt— Kullen; Sydgrænsen udgøres af Sjællands Nord- 

 kyst og Linjen Refsnæs— Fynshoved. Den vestlige Del af dette Omraade, vest for 

 en Linje fra Fynshoved i ret Nord over Samsø til Ebeltofthalvøen, regner Jacobsen 

 som noget særligt, og dette indelukkede, lavvandede Farvand afviger ogsaa i ad- 

 skillige Henseender fra det øvrige, men da der blot foreligger spredte Planktonprø- 

 ver herfra, udelader jeg det her helt. 



De hydrografiske Forhold i det sydlige Kattegat er ganske ejendommelige, 

 omend de ovenfor omtalte Forhold i Store Belt og Øresund ligner dem en Del. 

 Her er, som overalt i vore Farvande indenfor Skagen, et Overfladelag af ret ringe 

 Saltholdighed og et saltere Underlag; dette sidste naar især i den dybe Rende, som 

 fra øst for Anholt strækker sig ned i Store Belt, en betydelig Saltholdighed. Over- 

 fladevandets Saltholdighed er ret ens over Omraadet, dog noget ringere ved Sveri- 

 ges Kyst end længere vest paa, ligesom den er større i den nordlige Del end i den 

 sydlige; dette forklares naturligt af, at den udgaaende baltiske Strøm særlig holder 

 sig mod Øst, og at den paa sin Vej nord paa opblandes noget med det saltere 

 Underlag. 



Fyrskibet Schultz's Grund, der er en af de faste Planktonstationer, ligger ret 

 centralt i Omraadet, og de efterfølgende Talangivelser refererer sig hovedsagelig til 

 denne Egn af Farvandet; Dybden her er ca. 26 M. Overfladevandet strækker sig 



D. K. D. Vldensk. Selsk. Skr.. 7. Kække, naturvidensk. ug mathem. Afd. IX. 2. 22 



