160 48 



Frederikshavn (paa ca. 7,5 Meters Dybde), som egentlig ligger paa Grænsen mellem 

 det nordlige Kattegat og Aalborg Bugt sammen med Indsamlingerne fra det nær- 

 liggende Læsø Rendes Fyrskib, altsaa behandle dem under Omraadet Aalborg Bugt. 



De hydrografiske Forhold ved Skagens Rev er meget varierende, eftersom det 

 er Kattegats Vand eller Skager Raks Vand som forekommer, og Vekslingerne fore- 

 gaar hyppigt og hurtigt. I det hele er Vandbevægelsen i dette Omraade livligere 

 end i det øvrige Kattegat. Linjerne for lige Saltholdighed (Isohaliner) forløber paa 

 sædvanlig Maade, og ogsaa de fleste andre Forhold ligner meget dem, vi har skil- 

 dret for de foregaaende Omraader (saaledes Minimumssaltholdighed i Overfladen i 

 Maj), men Middeltallene er alle noget højere: i Overfladen 27 — 31 °/oo, 22— 29°/oo, 

 24-30 °/oo og 25— 30 °/oo og i 40 Meters Dybde 1 ) 33— 34 °/oo hele Aaret rundt. Her 

 er altsaa stedse et Underlag af stærkt saltholdigt Nordsøvand tilstede. Middeltem- 

 peraturerne er noget nær de samme som i det østlige Kattegat; Forskydningen af 

 Tidspunktet for Maximaltemperaturens Indtræden er dog noget ringere: Middel- 

 Maximaltemperaturen indtræffer: i Overfladen (ved Skagens Rev) ca. 4. August, i 

 20 Meters Dybde ca. 15. August og 40 Meters Dybde ca. 20. August. 



i. Skager Rak. Kun en ringe Del af Skager Rak kan siges at høre med til 

 de danske Farvande, nemlig den Del, der grænser op til Jyllands Nordvestkyst fra 

 Skagen til Hanstholm; det er et meget lavvandet Parti, som har ringe Betydning 

 for Skager Raks hydrografiske Forhold, der jo især karakteriseres ved den dybe 

 norske Rende med dens salte Vand. Da der ingen regelmæssige Planktonindsam- 

 linger fra Skager Rak findes i det Materiale jeg har benyttet, men blot nogle 

 spredte Fangster fra Togter i den Del af Farvandet, som ligger lidt nord og øst 

 for Skagen, skal jeg ikke komme videre ind paa Skager Raks Hydrografi. Det vil 

 være tilstrækkeligt at minde om Hovedtrækkene: Der løber langs Jyllands Vestkyst 

 en nordgaaende Strøm, den jydske Strøm, som bøjer ind i Skager Rak og fra 

 Skagen gaar øst paa mod den svenske Kyst. Paa denne Del af sin Vej mødes den 

 af den udgaaende baltiske Strøm, der paa Grund af sin ringere Saltholdighed hol- 

 der sig i Overfladen, og Hovedparten af den jydske Strøm bøjes derved mod Nord 

 ved Sveriges (Bohuslens) Kyst og derefter videre mod Nordvest og Vest ud gennem 

 Skager Rak langs med Norges Sydkyst; her er saaledes et Kredsløb, som dog ikke 

 er sluttet. I de dybere Vandlag i Skager Rak staar derimod saltere Vand af anden 

 Oprindelse (Atlanterhavsvand, der er kommet ind i Nordsøen nord om Skotland). 

 En mindre Del af den jydske Strøm søger — i noget opblandet Tilstand — ind 

 gennem Kattegat som Underlag og danner Kattegats salte Bundvand. 



Saltholdigheds- og Temperaturforholdene i Skager Rak nærmest Jyllands 

 Nordspids har mest Interesse for os, og Oplysninger herom kan findes paa de Kort 

 som det internationale Havundersøgelsesbureau nylig har udgivet (Bull. Suppl. 1909). 

 Det fremgaar heraf, at i denne Egn er Saltholdigheden i Overfladen som Middeltal 

 for Aaret 30—32 °/oo og i 20 Meters Dybde 32—34 °/oo. Temperaturmiddeltallene for 



') Denne Dybde er valgt, da Planktonindsamlingerne ved Skagens Revs Fyrskib naar ned til 38 Meter. 



