198 86 



Middeltallene tillige benyttet Angivelser af -j- (o: hverken sjælden eller almindelig); 

 derimod har jeg kun undtagelsesvis benyttet Temperatur- og Saltholdighedsangivel- 

 ser, naar Organismen opføres som sjælden eller meget sjælden (r eller it). Jeg har 

 gjort denne Indskrænkning, fordi det meget ofte vil hænde, at enkelte Individer 

 forekommer i Planktonprøver tagne i Vand af en Temperatur og Saltholdighed, 

 ved hvilken Organismen ikke rigtig trives. Det kan være Forløberne for eller de 

 sidste Rester af en „Blomstring" eller enkelte af Strømmen vidt førte Individer, 

 som nu er ved at dø bort, ja maaske allerede var døde, da Prøven toges, hvad 

 man ikke med Sikkerhed har kunnet afgøre paa konserveret Materiale. 



Under hver Art undtagen de sjældneste vil man finde Middeltallet for Tem- 

 peratur og det for Saltholdighed samt i Parenthes Antallet af Prøver, hvoraf de to 

 Tal er beregnede. Tillige er der i Reglen ved de hvilesporedannende Arter anført 

 Middeltal for Temperatur og Saltholdighed af de Prøver, hvor Arten har været be- 

 tegnet med c eller cc, og hvor der tillige er fundet Hvilesporer, enten disse har 

 været talrige eller sjældne. 



Der er under hver Art fremdeles angivet de A årstider, paa hvilke den op- 

 træder, samt de Partier af vore Farvande, i hvilke den forekommer. For de 

 hyppigere optrædende Arter er der ud af de store Tabeller (I — IX) udskrevet smaa 

 Tekst-Tabeller, paa hvilke man ser den sæsonale Forekomst paa de faste 

 Planktonstationer i 2 fulde Aar (April 1899 — April 1901); men det maa erindres, at 

 Skildringen af en Arts Optræden er bygget ikke alene herpaa, men ogsaa paa Prø- 

 ver, samlede paa Stationerne før denne Periode, samt paa de forskellige Togter i 

 Farvandene (Tab. X — XVIII) '). Disse Tekst-Tabeller giver imidlertid en kort og 

 klar omtrentlig Oversigt over Arternes Udbredelse og Forekomsttider. 



Ud af disse Betragtninger er saa draget almindelige Slutninger vedrørende Ar- 

 tens Optræden: om den er monakmisk eller diakmisk, neritisk eller oceanisk, 

 endogenetisk eller allogenetisk, og om den i sidste Tilfælde kommer fra Østersøen 

 eller ude fra Nordsøen. Der skulde ved alle disse Angivelser, hvortil de i Litera- 

 turen forhaandenværende Oplysninger ogsaa er benyttede, dannes et Billede af Ar- 

 tens Biologi og de Kaar, hvorunder den trives i vore Farvande, samt af den Rolle, 

 den spillei - i vort Havplankton, og oftest vil der til sidst være tilføjet nogle Ord 

 om dens Udbredelse og Forekomst udenfor vore Farvande, for saa vidt disse For- 

 hold har Betydning for Forstaaelsen af dens Optræden hos os. 



Arterne er ordnede systematisk indenfor de store Hovedafdelinger: Schizophy- 

 ceæ, Chlorophyceæ, Bacillariales (Diatomacece), Pterospermataceæ, Flagellata, Silico- 

 flagellata og Peridiniales. Kun ganske undtagelsesvis vil man finde systematiske 

 Bemærkninger, thi Arterne af vort Phytoplankton (fraset de meget smaa, oftest 

 nøgne Former) er nu gennemgaaende vel afgrænsede. For de to store Gruppers 

 (Diatoméernes og Peridineernes) Vedkommende kan henvises til de to Bestemmelses- 

 arbejder af Gran (1905) og Ove Paulsen (1908) i „Nordisches Planklon", hvor man 



J ) løvrigt vil alle Data være at finde paa disse udførlige Tabeller over Planktonet fra de forskellige 

 Stationer og Togter, men de er paa disse ikke saa let overskuelige. 



