87 199 



linder Arierne systematisk beskrevne og afbildede saml en udførlig Synonymik. De 

 i det følgende benyllede Navne er næslen overall de samme som de, der anvendes 

 i „Nordisches Plankton", og jeg kan derfor med Hensyn til Synonymik henvise til 

 dette Værk. 



A. Schizophyceæ. 

 1. Anabæna baltica Johs. Schmidt. 



Middeltal: Tp. 18,1° (6 +), Salth. 11,3 °/oo (6 +). ') 



Denne Art er en uregelmæssig og ret sjælden Phytoplanklont i de danske Far- 

 vande. Det er en udpræget Sommerform, som kun optræder i Prøverne fra Juli — 

 August. I 1899 var den øjensynlig mere udbredt end i 1900 og fandtes saa langt 

 ud i Katlegat som ved Anholt Knob og i Læsø Rende; ellers er det hovedsagelig i 

 Store Belt og udfor Rødvig, at den forekommer, derimod ikke i Lille Belt ved Lyø. 

 Som tidligere (S. 77) omtalt er Arten rimeligvis at betragte som en Form, der hører 

 lil i Bugters og Viges rolige Brakvand, hvor den i sin Blomstringsperiode optræder 

 i stor Mængde, saaledes at en Del føres ud i det mere aabne Vand og følger med 

 Strømmen. 



Det er en Østersø- og Beltsø-Art, som har hjemme i svagt saltholdigt Vand 

 og er monakmisk med Maximum i den varme Tid. Lohmann (1908, p. 241) om- 

 taler den som endogenetisk i Kielerbugt, hvor den har Maximum i Juli — August, 

 altsaa aldeles overensstemmende med dens Forekomst hos os. I de internationale 

 Havundersøgelsers Planktonkataloger (1906, 1909) opgives den for hele Østersøen, 

 dog næsten udelukkende i August. 



2. Aphanizomenon flos aquæ (L.) Ralfs. (Teksttab. 1.) 



Middeltal: Tp. 14,7° (15), Salth. 7,5°/oo (11). 



Dens Forekomst i vore Farvande er hovedsagelig indskrænket til den egentlige 

 Østersø; ved Rødvig er den saaledes en af de karaktergivende Arter, der findes 

 næsten hele Aaret rundt, kun manglende en kort Tid om Foraaret (i den kort- 

 varige Diatoméperiode), men med udpræget og længe varende Maximum i Som- 

 mer og Efteraar (se Teksttab. 1). Udenfor Østersøen træffes den kun ganske 

 uregelmæssigt og sjældent i vore Farvande; enkelte Partier af Østersøens Aphani- 

 zomenon-Vegetation driver en Gang imellem med den udgaaende Strøm over Ged- 

 ser-Darsserort-Aabningen gennem Beltsøen og ud gennem Belterne og Sundet, hvor 

 de er sikre Kendetegn paa den baltiske Strøms Nærværelse; de fleste Iagttagelser 

 er fra Vintertiden og maa forstaas som Rester af foregaaende Høsts Blomstrings- 

 periode. 



Forkortelserne her og i det følgende er: Tp. = Vandets Temperatur, Salth. = Saltholdighed. Tal- 

 lene i Parenthes angiver Antallet af Angivelser, hvoraf Middeltallene er beregnede: hvor r eller -\ 

 er tilfojet, er Angivelserne efter Prøver, hvori Organismens Hyppighed var ansat til r eller +; 

 hvor intet er angivet, betyder det, at Hyppigheden var ansat til c eller ce. 



