226 112 



Aar føres ind fra Nordsøen med indgaaende Slrøm (nordligt Bankvand). Jeg be- 

 tragter altsaa C. concinnus som en hos os 1 ) allogenetisk Art af nordlig Herkomst, 

 medens C. Granii aff. er en Østersø- og Beltsø-Art, der er endogenetisk i vore indre 

 Farvande, allogenetisk og følgende den ndgaaende baltiske Strøm i de øvrige. De 

 lo Arters Udbredelsesomraader er altsaa vidt forskellige, men mødes netop i vort 

 Havomraade. Begge er holoplanktoniske og monakmiske, men med Maximum til 

 forskellig Aarstid, og begge er neritiske. — 



Foruden disse Arter af Coscinodiscus optræder der mere tilfældigt og i ringe 

 Mængde flere Arter, som kun delvis er blevet bestemte, og som det ikke er muligt 

 at sige noget nærmere om. Der kan saaledes nævnes C. subtilis Ehbg., som især 

 synes at bolde til i de indre Farvande, og der kan efter de internationale Plankton- 

 kataloger (1906, 1909) tilføjes C. curvahiliis Grun. og C. lineatus Ehbg. Men om alle 

 disse og om flere ubestemte Former gælder, at de ikke spiller nogen Rolle i Plank- 

 tonet; det er hovedsagelig Bundformer, der tilfældig føres op i Planktonet, i enkelte 

 Tilfælde maaske dog sjældne Gæster. Usikkerheden med Hensyn til Bestemmelsen 

 gør naturligvis ogsaa sit til disse Formers ringe Betydning for Forstaaelsen af vore 

 Farvandes Phytoplankton. 



28. Actinocyclns Ehrenbergii Ralfs. (Teksttab. 17). 



Middeltal (i Østersøen): Tp. 13,9° (15 +), Salth. 8,2 °/oo (13 +). 



Denne Art er i Reglen en Bundform, og som saadan findes den vidt udbredt 

 langs Landenes Kyster. Fra Bunden kan Cellerne let løsrives og til en Tid svæve 

 i Planktonet, saaledes at Arten kan betragtes som tychopelagisk; men i Almindlighed 

 optræder den kun i faa Individer. Dette er saaledes Tilfældet i næsten alle vore Farvande. 

 Anderledes er Forholdet i Østersøen. Her den en virkelig Planktont, der er af Be- 

 tydning for Planktonets Sammensætning. Den følgende Teksttab. 17 vil give et Ind- 

 tryk af dette ejendommelige Forhold; man vil let se, at dens Optræden i Havet 

 udfor Rødvig er lovbunden: den har et Sommermaximum fra Maj til August og 

 og et Foraarsminimum (Marts — April), hvor den er helt borte. Middeltallene for 

 Temperatur og Saltholdighed svarer hertil; de viser et ret højt Temperaturlal og 

 et meget lavt Saltholdighedstal. 



Det kunde synes meget mærkeligt, at en Art som Actinocyclus, der har tem- 

 melig tykvæggede Skaller og ingen Svæveforlængelser el. desl., kan optræde som 

 Planktont; men, som jeg har vist ved Behandling af Aral-Søens Phytoplankton 

 (Ostenfeld 1908 c), er Cellerne omgivne af en omfangsrig Slimkappe, hvorved deres 

 Vægtfylde maa nedsættes stærkt. Dette Forhold giver en Forklaring paa, at Arten 

 overhovedet kan leve planktonisk, men derimod ikke paa, al det netop er i Som- 

 mertiden og i brakt Vand — altsaa under Forhold, der er særligt ugunstige for Svæve- 

 evnen — , den optræder. Der er imidlertid her den Mulighed, at Slimkappen mangler 

 hos Bundformen ; desværre ved jeg intet herom. Det vilde være interessant at faa 

 dette Spørgsmaal om en saadan Tilpasning til Planktonlivet nærmere undersøgt. 



1 Indenfor Skagen 



