137 251 



Af hosslaaende Teksttab. 30 vil man faa en klar Oversigt over dens Optræden 

 hos os. I alle vore Farvande fra Nordsøen ved Tyborøn til ind i Slore Belt finder 

 vi aarlig en kortvarig Blomstringsperiode i Aarets første Maaneder med Maximum 

 i Marts— April og stedse ledsaget af Hvilesporedannelse. I Limfjorden synes For- 

 holdene ikke fuldt saa regelmæssige som i de øvrige Farvande, men det er kun 

 tilsyneladende; thi det Foraarsmaksimum i 1899, som ikke findes paa Tabellen, 

 eksisterede alligevel, men var allerede forbi med April Maaneds Begyndelse, altsaa 

 før denne Tabels Begyndelse. Ogsaa i Foraaret 1897 og 1898 optraadte Arten i Lim- 

 fjorden, saa Uregelmæssigheden indskrænker sig til, at Blomstringsperioden er mere 

 kortvarig og Tidspunktet for dens Indtrædelse kan veksle en Del. I Lille Belt (Belt- 

 søen) ved Lyø er det derimod vistnok mere tilfældigt, om Arten optræder eller ej, 

 da Forholdene peger paa, at den er allogenetisk dér og føres ind fra Kattegat. 

 Endelig er den utvivlsomt allogenetisk i Østersøen. 



Cleve (1905 a) nævner den fra Bohuslen som forekommende fra November til 

 April — Maj, "least rare" i Marts og April. I de internationale Planktonkataloger 

 (1906, 1909) findes talrige Angivelser af dens Forekomst langs Europas Kyst fra 

 Kanalen til Murmanhavet; om ikke nogle af disse Angivelser hørte rettelig hjemme 

 under følgende Art, er et andet Spørgsmaal. 



Imidlertid er Ch. teres en Koldtvandsform, der foruden fra Europas Kyst er 

 kendt fra de arktiske Have, altsaa en udpræget nordlig Form. Den er sikkert 

 endogen etisk i vore Farvande indtil Beltsøen og er monakmisk med 

 en usædvanlig lang Tid, i hvilken den er helt borte fra Planktonet, og med en 

 kortvarig, men ret regelmæssig Blomstringsperiode i (Marts — )April 

 (stærkere i 1901 end i 1899 og 1900). 



47. Chætoceras Weissflogii Schutt. (Teksltab. 31.) 



Middeltal: Tp. 14,7° (13 + og c), Salth. 29,5 °/oo (13 + og c) 



med Hvilesporer: Tp. 15,9 J (3 + og c), Salth. 27,4 °/oo (3 + og c). 



Uden Sporer er denne og foregaaende Art næsten ikke til at kende fra hin- 

 anden med Sikkerhed efter morfologiske Karakterer; men de optræder til ganske 

 forskellige Aarstider, idet de saa at sige udelukker hinanden. Man behøver blot at 

 sammenligne Middeltallene for Temperaturen for at faa en tydelig Forestilling 

 herom. Ch. Weissflogii er nemlig en Sensommerform. Den kommer vist hvert Aar 

 med den jydske Strøm langs Jyllands Vestkyst og drejer ind i det nordlige Kattegat. 

 I Limfjorden fandtes den i Aarene 1897, 1898 og 1900 i Juli— August og i 1899 i 

 August — Oktober. I Nordsøen udfor Tyborøn er Undersøgelserne ikke saa fuld- 

 stændige; den fandtes kun i ringe Mængde i August 1898, derimod i noget større 

 Mængde i 1899 i September og senere, og næsten ikke i 1900. I Kattegat er der 

 iøjnefaldende Forskel paa 1899, hvor der var en stor Indvandring i den nordlige 

 Del og tillige naaende langt ind, og 1900, hvor kun enkelte Individer er fundne 

 ganske uregelmæssigt og sjældent. 



Forholdene indenfor Skagen peger jo ganske bestemt paa Indvandring udefra: 



