256 142 



Septbr.; i Lille Belt: 1899 Novbr., 1900 Okt.— Novbr. Det fremgaar af disse 

 Data, at i Limfjorden findes Ch. didgmum allerede i Juni — Juli i Mængde, 

 men at dens Blomstring dér gennemgaaende er forbi allerede i September. Derimod 

 ligger Blomstringsperioden i Kattegat 1 — 2 Maaneder senere og varer 

 i det mindste lige saa længe. I Belterne er Perioden lige saa sen eller senere end 

 i Kattegat, men kortere. Den tidlige Blomstring i Limfjorden staar rimeligvis i 

 Forbindelse med Fjordens højere Sommertemperatur, der indtræffer forholdsvis 

 tidligt. Paa den anden Side viser dens kortvarige Forekomst i Belterne, at den 

 kommer dertil med Strømmen fra Kattegat. Et Par Data fra et af de foretagne Togter 

 vil illustrere dette : I August 1899 fik vi Øst for Æbelø i de øverste 10 Meter Ch. 

 didymum i Antal betegnet ved +, men i 22 — 15 M. c, og ved Bagenkop (Lange- 

 lands Sydende) manglede den i de øverste 15 Meter, men fandtes i Trækket fra 

 21 — 15 M. (r). Ligesaa vandrer den med Overfladestrømmen fra Kattegat ud i 

 Skager Bak: I August 1898 var den udfor Skagen til Stede i de øverste 10 Meter 

 i Antal c, i 25 — 13 M. -j- , og længere nede manglede den. Eksemplerne viser 

 tydelig, at den begge Steder findes i det fra Kattegat strømmende Vand, som i 

 Belterne er Underlag, men i Skager Rak Overlag. 



Udenfor sin Blomstringstid forsvinder den af Planktonet, og den har et ud- 

 præget Minimum i Foraaret (Februar — Maj); den opholder sig da paa Bunden i 

 Form af Hvilesporer eller svæver i de nedre Vandlag i enkelte Eksemplarer. Ud- 

 for Skagen kunde man saaledes i April 1898 finde den (i Antallet r) i 50 — 20 

 Meters Dybde, medens den manglede i de øverste 10 Meter; ligesaa i Læsø Rende 

 i 38 — 25 Meter (r), men ikke i de øverste 10 Meter. 



Dens hele Optræden i vore Farvande, synes mig, berettiger den Slutning, at 

 den er en dogen etisk i Limfjorden og Kattegat, allogen etisk i Skager 

 Rak (nærmest Danmark) og i Beltsøen. I Østersøen i egentlig Forstand synes 

 den kun undtagelsesvis eller slet ikke at forekomme. 



Det er en Art, som er vidt udbredt ved tempererede Kyster og f. Eks. fore- 

 kommer regelmæssigt i Nordsøen og Kanalen (i Beglen til alle fire Kvartaler); 

 derimod mangler den i de kolde Egne. Ved Bohuslen, siger Cleve (1905 a), fore- 

 kommer den hvert Aar, fra August til Januar, sjældent i andre Maaneder; den er 

 talrigst fra September til November. Disse Data stemmer udmærket med vore 

 Kattegatsdata. 



Arten er monakmisk og danner rigeligt med Hvilesporer, der paa Grund af 

 deres særegne Form (forsynet med to af Modercellens omdannede Børster og hæn- 

 gende sammen to og to) svæver længere i Vandet, end Hvilesporer plejer, og ved 

 Vintertid ofte træffes alene, efter at de vegetative Kæder er forsvundne fra Plank- 

 tonet; hvilesporebærende Kæders Middeltal for Temperatur er ogsaa noget lavere 

 end de vegetative Kæders (se ovenfor). 



Det er en neritisk Form, som kræver nogenlunde høj Temperatur for sin 

 Trivsel, men dog maa kaldes ret eurytherm; analogt er Forholdet til Saltholdighed. 



