171 



285 



disses Vedkommende maa regnes med en vis Forsigtighed. Ved Rødvig har jeg i 

 1903—1906 fundet den hvert Foraar undtagen i 1903, nemlig i 1904 i April, i 1905 i 

 Marts og i 1906 fra Midten af Januar til Midten af April, og i det sidstnævnte Aar 

 forekom den i ikke ringe Mængde. I en Prøve fra Ålandshavet (Maj 1899), som 

 Dr. K. M. Levander har sendt mig, var den ogsaa tilstede. 



Den optræder i Marts—April med Hvilesporer, der er meget karakteristiske og 

 betydelig letter Konstateringen af dens Tilstedeværelse (se Fig. 7). 



Alle disse Data peger paa, at vi har at gøre med en Art, der hører det 

 tidlige, kolde Foraar til, og som lever i ret svagt saltholdigt Vand; den maa 

 efter dette betragtes som en hovedsagelig baltisk Art, der er hjemmehørende 

 langs Kysterne af Østersøen og vel ogsaa af Beltsøen og derfra vandrer ud med 

 Foraarsstrømmen til Kattegat og Skager Rak. — 



Hermed er vi naaede til Ende med de mange 

 Chætoceras-Arter, der er fundne i vore Farvande i 

 Undersøgelsesaarene 1897 — 1901. Foruden disse ei- 

 der senere fundet et Par sjældnere Arter, der op- 

 føres her for Fuldstændigheds Skyld. 



Chætoceras Lorenzianum Grun. er et Par Gange 

 fundet i Nordsøen udfor Jyllands Kyst. 



72. Chætoceras simplex Ostf. (Fig. 8). 



er en Form, som har hjemme i Fjorde, Bugter og 

 Laguner og følgelig i svagt saltholdigt Vand; den 

 er fundet et Par Gange i Østersøen og Kattegat og 

 i Mængde i et lavvandet Bassin ved Frederikshavns 

 Havn (Juli 1909); det er en Sommerform. 



Fig. 8. Chætoceras simplex Ostf., fra 

 Frederikshavns Havnebassin. ( 400 /i). 



73. Eucampia zoodiacus Ehbg. (Teksttab. 48.) 



Middeltal: Tp. 10,2° (11+ og c), Salth. 30,9 (10 + og c). 



Nordsøens Kystfarvand er denne Arts Hjem; den findes derfor kun i de mere 

 salte Dele af vort Havomraade, nemlig Nordsøen, Limfjorden, Skager Rak og det 

 nordlige Kattegat, hvor den har sin Sydgrænse ved Anholt Knob. I Nord- 

 søen udfor Tyborøn optræder den ret sporadisk og uden videre Regelmæssighed fra 

 Foraar til Vinter og mangler i Februar— Marts; ved Skagen og i Læsø Rende var 

 den i 1899 til Stede baade i April — Juni og i Oktober — December, men i 1900 kun 

 i Efteraaret og da i større Antal i nogle Prøver; og i Limfjorden fandtes den kun 

 i det sene Efteraar i begge Aarene. Gennemgaaende er Efteraaret den Tid, 

 hvor den hyppigst findes i vort Plankton; men i Skager Raks dybere Lag 

 træffes den ofte til andre Aarstider, mens den mangler i Overlaget (f. Eks. udfor 

 Vinga April 1898 i 40-75 Meter, ikke i 0—30 M.; udfor Skagen Juli 1898 i 30— 80 

 Meter, ikke i 0^25 M.). Den holder nemlig hovedsagelig til i det salte Vand, og 

 sandsynligvis kommer den ind i Skager Rak og Kattegat med den jydske Strom. 



1). K. I). Vidensk. Selsk. Skr., 7. Række, n.-iturvidensk. og mathem. AM. IX. 2. 38 



