16 



Hatten kullrig, slät, n. glatt; foten fast, klubblik, vid basen 

 löklikt uppsvälld, med blodröda, nätlikt förenade ådror och prickar; 

 piplugret fastväxt; piporna korta, m. smala, olikformiga, olivfärgade, 

 med stark dragning ät gult; köttet blåaktigt, slutl. hvitt. 



6. Strobilomyces Berk. 



1. Str. strobilaceus (Scop.) Berk. Krombh., t. 74, 

 f. 12, 13. 



Svartbrun; hatten beklädd med tjocka, tegeilagda, flock- 

 ulliga fjäll; foten i toppen fårad; piporna vida. 

 Skog., m. r. Skand. (Skåne). 



Hatten dynlik, omkr. 6 cm. bred; foten jämntjock, tät, af hyl- 

 lets lemningar fintrådig, nedtill brun, upptill h vit, 8 — 18 cm. hög, 

 1 — 2 cm. tjock; piplagret fastväxt eller nedlöpande; piporna kantiga, 

 hvitbruna; sporerna n. klotrunda, svartbruna, köttet vid brytning 

 svartnande eller rodnande. — Boletus Scop., Fr. 



* Str. floccopus Vahl. Fl. Dan., t. 1253. 



Askgrå, äldre svartnande; hatten beklädd af spärrfjäl- 

 ligt, rutvis hopknippadt ludd; hyllet silkeslikt, tjockt, ring- 

 formigt fastväxt vid hattens kant. 



Skog., helst bokskog., på skugg. st., m. r. 8 — 10. Skand. 

 (Skåne, Småland). 



Hatten dynlik, mjuk, omkr. 12 cm. bred; foten vanl. jemn- 

 tjock, än kort, än långsträckt, nedtill beklädd af ett umbrabrunt ludd, 

 upptill gropig, omkr. 3 cm. tjock; piporna kring foten kortare, vida, 

 hvitgrå; köttet hvitt, rodnande. — Boletus Vahl., Fr.; Bol. cinerevs, 

 Bol floccopus, Bol. gossypiniis Pers. 



2. Str. viscidus (Xinn.) Karst. 



Hatten glatt, gulblek; hyllet trasigt, n. ringformigt; 

 foten klibbig, upptill nätådrig. 



Löfskog., m. r. Ryssl. (Mglin, Krolewetz, Sosnitza i 

 Cernigow); Skand. (üpsala). 



Hatten dynlik, mjuk, klibbig; hyllet hvitt, vanl. fastväxt vid 



