18 



Hatten olivfärgad eller iimbrabrun, utan hylle; foten 

 sotbrun, prickig; piporna vida, i mynningen grå, vid beröring 

 umbrabruna. 



Skog., vid vägar, m. r. Skand. (Småland). 



Hatten ra. köttig, först kullrig, sedan plattad, aammetsluden, 

 vid tryckniug svartnande, med hvitt, närmast piporna blånande kött, 

 15 — 20 cm. bred; foten tät, stor, jämntjock eller nedåt tilltjocknande, 

 icke sträf, 12 — -15 cm. hög, 3 — 4 cm. tjock; piplagret n. fritt; pi- 

 porna femkantiga; sporerna bruna, med dragning i purpurrödt. Växer 

 ensam eller tufvis. Lukten stark, lik den af fisk. — Boletus Fr.; 

 Bol. Sterbeeckii KiCKX. 



4. Kr. asprella (Fe.) Karst. Krombh., t. 4, f. 26, 27. 

 Hatten blekaktig, stötande n. i gulblått; foten hvitak- 

 tig; piporna teml. stora, kantiga, hvitaktiga. 

 Löfskog. 



Hatten först kullrig, sedan platt, torr, flockullig, sprickigt små- 

 fjällig; foten nedtill klubblikt uppsvälld, småfjällig, kort; hylle o; pi- 

 porna omkring foten kortare. — Boletus Fr.; Bol. cinercus ErOmbh., 



Var. longipes Fr. 



Foten längre (ända till 7 cm. hög), till största delen brun. 



Löfskog., m. r. Skand. (Vestergöthland). ' 



8. Gyrodon Opat 



1. G. rubescens (Trog.) Fr. Rostk., t. 19. 

 Rödbrunaktig eller rödlätt; hatten n. klibbig; piporna 



i mynningen oregelbundna. 

 Löfskog., m. r. Skand. 



Hatten n. platt, glatt, med hvass kant; foten jemntjock, n. upp- 

 böjd; piplagret n. nedlöpande; piporna korta, i mynningen sargade, 

 slntl. sammanflytande; köttet rödbrunaktigt. — Boletus Trog.; Bol. 

 sistotrema Rostk. 



2. G. lividus (Bull.) Fr. Bull., t. 490, f. 2. 



