20 



Skogstr., m. r. Skand. (Upsala). 



Hatten köttig, kompakt, kullrig, i midten n. nedtryckt, glatt, 

 n. klibbig, omkr. 6 cm. bred; foten kort, slät, gulaktig eller brun- 

 aktig, på, midton m. uppsvälld, 3 — 4 cm. hög, midtpâ n. 3 cm. tjock; 

 piplagret fastväxt; piporna korta, smala, i mynningen blekt amuts- 

 gula. — Boletus Fr. 



9. FIstulina Bull. — Oxtungssvamp. 



1. F. hepatica (Schaeff.) Fk. Sv. Sv., t. 25. — Ox- 

 tungssvamp; Lefversvamp. 



Hatten köttig, saftig, vanl. sittande, ofta skaftad genom 

 ena kantens förlängning, alltid saknande fot. 



Löfträd, helst ekstubbar, m. r. 8 — 10. Ryssl. (Cerni- 

 gow); Fini. (Runsala); Skand. (Södra och mellersta Sverge). 



Hatten oregelbunden eller half, brunröd, inuti blekt köttfärgad 

 och tradigt utstrålande mot ytan, ofvanpa knottrig, fuktig eller slem- 

 mig, stor (stundom uppnående en längd af 4 fot och en bredd af 1 

 fot); piporna först blekhvita eller blekgula, vid tryckning eller genom 

 ålder antagande en rödaktig eller rödbrunaktig färg, synålstjocka, 

 9 — 12 mm. långa; sporerna n. runda med sned spets, 4 — 6 ramm, 

 långa. Lukten är uppfriskande fruktlik; smaken n. syrlig. Lemnar 

 en ymnig, sund och närande spis. — Boletus Schaeff., t. 116 — 120; 

 Fistulina Biiglossoides Bull., t. 74, 464, 497; Buglossus qverci- 

 nus Wahl. 



10. Porothelium Fr. 



1. P. fimbriatum (Pees.) Fr. 

 Fruktkroppen i omkretsen af trinda flikar fransad. 

 Murk, bokved. Sommar och höst. Skand. 



Snöhvit; fruktkroppen utbredd, hinnaktig, n. seg; piporna i bör- 

 jan vårtlika, hemisferiska, skilda, slutl. i midten sammanflytande, lång- 

 sträckta och oregelbundna. — Boletus Pers. 



2. P. lacerum Fr. 

 Fruktkroppen i omkretsen flockös. 



