10 



2. B. granulatus Linn. Fr. Sv. Sv., t. 23. — Gry- 

 nig Kosopp. 



Hatten beklädd med en rostfärgad, lätt afflådd slem- 

 hinna; foten upptill fingrynig; piporna enkla, i mynningen 

 gryniga. 



Barrskog., der alfven är tallmosand, h. o. d. 7 — 10. 

 Ryssl. (S:t Petersburg, Ural, Minussinsk i Sibirien); Fini. 

 (Åbo, Tammela); Skand. 



Hatten kullrig, slutl. plattad, efter slemmets frånskiljande gul- 

 aktig, 6 — 10 cm. bred; foten jemntjock eller uppåt afsmalnande, gul- 

 aktig, 6 — 10 cm. hög; piplagret fastväxt; piporna korta, gula, trinda, 

 smala; sporerna aflånga 7 — 9 mmm. långa, 2 — 3 mmm. tjocka; köt- 

 tet blekgult. Växer vanl. truppvis tillsammans. God matsvarap. — 

 Boletus flavorufus Schaefp., t. 123; Bol. lactifluus Sow. t. 420 Bol. 

 circinans Pers. 



3. B. bovinus Linn. Klotzsch., t. 378. — Allmän 

 Kosopp eller Kosvamp. 



Hatten n. klibbig; piporna sammansatta. 

 Barrskog., der alfven är rullstensgrus, a. 8 — 11. Ryssl.; 

 Fini.; Skand. 



Hatten i början kullrig, sedan plattad, rödaktigt isabellgul, slutl. 

 bugtbräddad, 5 — 10 cm. bred; foten jemntjock, slät, enfärgad, af hat- 

 tens färg, 5 — 10 cm, hög, 1 — 2 cm. tjock; piplagret vanl. nedlö- 

 pande; piporna kantiga, först grågula, sedan rostbruna; sporerna aflångt 

 elliptiska, 8 — 10 mmm. långa, 3 mmm. tjocka; köttet hvitt eller blek- 

 gult. Växer vanl. truppvis tillsammans. Köttet har en sötaktig smak 

 och är ätligt. — Bolehis gregarius Fl. Dan., t. 1018. 



* mitis Krombh., t. 36, f. 8—11. 



Hatten rostbrun eller gul; foten fast, kort, nedåt af- 

 smalnande, af hattens färg; piporna korta, sammansatta, 

 först olivfärgade, sedan guldgula; köttet rödaktigt isabell- 

 färgadt. 



Blandskog., m. r. Skand. 



