vanl. oföränderligt; foten lökformig, m. tjock, upptill smalare; piplag- 

 ret n. fritt; piporna likformiga, smala, helt och hållet gula. Stor, 

 smaklig. — Boletus Fr. 



7 T. pachypus (Fr.) Karst. Fr. Sv. Sv. t., 68. — 

 Tjock Rörsopp. 



Hatten fint luden, i början smutsig, utväxt blek, sämsk- 

 färgad; foten synnerligen upptill alltid nätådrig, vanl. till 

 hälften gul, till hälften högröd. 



Skog, helst bokskog., m. r. 8, 9. Ryssl. (Lill-Ryssl., 

 Ural vid Umpia); Fini. (Åbo); Skand. (Södra Sverge). 



Hatten dynlik, tjock, 10 — 24 cm. bred; foten alltid tjock, vanl. 

 kort, ägg- eller lökformig, stundom långsträckt (6 — 15 cm.) och då vanl. 

 jemntjock; piplagret rundt kring foten insänkt, n. fritt; piporna trinda, 

 smala ljusgula, aldrig med röd mynning. Köttet hvitt, vid brytning 

 lindrigt blånande, snart återtagande den bleka färgen. Ätlig. — Bo- 

 letus Fr.; Bol. albus Vent., t. 64, f. 1, 2. 



** Piporna i mynningen röda. 



8. T. satanas (Lenz.) Karst. Lenz., f. 3L 

 Hatten glatt, brunaktigt sämskfärgad, hvitnande; foten 



upptill med nätformiga, blodröda ådror. 

 Löfskog., r. Skand. (üpsala). 



Hatten dynlik, n. klibbig; foten kort och tjock; piplagret fritt; 

 piporna smala, gula, med i början blod- eller karmosinröd mynning; 

 köttet hvitaktigt, vid brytning rodnande, af mild smak, M. giftig. — 

 Boletus Lenz, Fr.; Bol. sangvineus Krombh., t. 38, f. 1 — 6; Bol. 

 luridus Viv., t. 40. 



9. T. lupinus (Fr.^ Karst. Krombh., t. 38, f. 

 7—10. 



Hatten grönaktigt gulblå, äldre gulaktig; foten blod- 

 eller rosenröd. 



Skog., m. r. Ryssl. (Krolewetz i Cernigow); Skand. 

 (Södra och mellersta Sverge). 



