230 



Pag. 204, efter rad, 6 införes: 



14 b. R. distans Theorin. 



Hatten gröngrå; foten fint bruntrådig eller pulverulent; 

 lamellerna ra. glesa, blekt gula, med olivfärgad anstrykning; 

 smaken mild. 



Berg. ekskog. Skand. (Götlieborg). 



Hatten köttig, kompakt, platt, hinnlös, torr, iuväxt luddig, sniâ- 

 fjällig eller sprickig, med slät, köttig kant, 6 cm. bred; foten tät, 

 spongiös, inuti hvit, 3 cm. hög; lamellerna vidfästade, styfva, tjocka, 

 icke gaffelgren iga, olika länga, ofta förenade genom tvärådror. Luk- 

 ten svag. Närmast förvandt med följ. 



Pag. 254, efter rad. 4 införes. 



*** Pl. alandicus Kakst. (N. subsp.). 



Hatten i början mörk-, sedan ljusgrå, glatt, bar, torr, 

 i kanten strimmig, 2,5 cm. bred, foten krökt, glatt, snöhvit, 

 vid vidröring blånande, 3 cm. lång. 



Äppleträdets stamm. Fini. (Åland). 



Pag. 355, efter rad. 29 införes: 



115 b. C. calopus Karst. Icon. 



Hatten gråaktig, silkesludeu, slutl. rödaktigt rostfärgad 

 och glatt; foten lilafärgad, med purpurröd skiftning, i bör- 

 jan beklädd af ett fjälligt ludd; lamellerna i början blekt 

 kanelbruna. 



Granskog. 9. Fini. (Mustiala). 



Hatten köttig, tunn, först kullrig, sedan platt, trubbig, slät, 

 betäckt af fina, lätt lossnande nbriller, 5 — 10 cm. bred; foten tät, 

 fast, krökt, jemntjock, vid basen tilltjocknad eller u. löklikt uppsvälld, 

 nedtill snart bleknande, inuti smutshvit, omkr. 10 cm. läng och 5 

 mm. tjock; hyllet mjukt, lilafärgadt, med purpurröd skiftning; lamel- 

 lerna fastväxta, n. glesa, helbräddade; sporerna äggrunda, 9 — 11 mmm. 

 långa, 6 nimm, tjocka. Hattens kött rostgult, med vatteuaktig anstryk- 

 ning, lukt- och smaklöst. Hyllet eller slöjan vidhängande hattens kant. 



