21 239 



Plankton- Volumina. 



Ved Betragtning af Tabel II , konstrueret paa Basis af Fangst med lodrette Træk 

 med den lille Pose, ses det, at Planktonets Volumen ved Thyborøn ude i Vesterhavet, 

 hvor Redningsdamperen «Vestkysten» paa sine Farter har indsamlet Plankton i Regelen 

 paa en Dybde af ca. 10 — 11 Favne ved et lodret Træk fra 10 — Favne 1 ), kun sjælden 

 naaer op til større Værdier. En enkelt Gang naar det 20 cub. ctm. 2 ) Dette skete den 

 22. Juli 1900. I det foregaaende Aar var til de Tidspunkter, det undersøgtes, Planktonet 

 langt mindre tæt. For denne Stations Vedkommende er Vandmassen nogenlunde homogen 

 fra Overflade til Bund. Saltholdigheden har, de faa Gange den er bleven undersøgt, været 

 mellem ca. 32 og ca. 34 °/oo, dog noget større forneden end foroven. 



Ved Skagens Rev, hvor et Fyrskib har besørget Indsamlingen, er Dybden ca. 

 20 Favne; men trods at hele Vandmassen er gennemflsket, naar Planktonets Volumen 

 aldrig højere end 17 cub. ctm., er allsaa endog mindre tæt end ved Thyborøn, selv om 

 man kun vilde betragte alt Plankton som hørende til de øverste 10 Favne. 

 Vandmassen er her ikke homogen. Da Stationen særlig blev oprettet for at oplyse, hvilke 

 Organismer, der drive ind i Kattegat ude fra, er der ved' den kun bleven fisket med Strøm 

 fra Vest og Nordvest. Herved er tillige opnaaet, at de gennemfiskede Vandlag ere blevne 

 mere ensartede, som Regel have de vel haft over 32 %o Saltholdighed, og de fra Kattegat 

 uddrivende Diatomemasser ere derved oftest undgaaede. 



Stationen Læsø Rende, der ogsaa besørgedes af et Fyrskib, har kun en Dybde 

 af c. 22 Meter. Stationerne Anholts Knob og Schultzs Grund have c. 28 Meter og 



') Det beklages meget, at det er saa vanskeligt i maritime Forhold her at anvende Meter- Systemet. 

 Vore Søfolk ere ikke vænnede dertil, og det er ikke ved Lov vedtaget; men, da en Favn meget 

 nær er 2 Meter, er Omregningen ikke vanskelig, og Favnemaalets Anvendelse vil derfor forhaabentlig 

 ikke volde store Vanskeligheder. Naar der i disse som i andre Undersøgelser tales om lodrette 

 Træk, vil jeg kun minde om, at teoretisk tager dette sig meget smukt ud; men i Praksis blive 

 Trækkene ofte alt andet end ganske lodrette. Fra Fyrskibene, der ligge for Anker i stærk Strum 

 blive Trækkene ofte for lange d. v. s. for skraa, og det samme gælder om Træk fra Skibe, der ikke 

 ligge for Anker, men arbejde under urolige Vejrforhold. 1 hvor høj Grad Trækkene ved disse Ind- 

 samlinger have fjærnet sig fra den lodrette Linje, kan jeg ikke vide; men det kan man jo nok gaa 

 ud fra, at Trækkene i Regelen aldrig ere blevne for korte, d. v. s. de ere blevne mere eller mindre 

 skraa. Følgerne af denne Fejl gaa altsaa altid i samme Retning, nemlig i Retning af at forøge 

 den gennemfiskede Vandsøjle, men jeg mener trods denne Fejl, at det ovenomtalte, sammenlignende 

 Skøn over Planktonets Volumina, er paalideligt i store Træk. Som sagt andet end et Skøn over 

 Kvantiteten er der ved disse Undersøgelser ikke tilstræbt, og længere ser jeg ikke, man for Oje- 

 blikket formaar at komme i denne Sag. 



2 ) Paa Tabel I bedes erindret, at Planktonets Vægt er angivet i Gram. Diatomeplanktonets Vægt er 

 kun meget ringe; der er derfor ingen Sammenligning mulig mellem Tallene paa de to Tabeller I 

 og II; hver Tabel maa betragtes for sig. Naar ikke Vejning overalt er benyttet, stammer dette dels 

 fra, at Methoden er mere omstændelig, dels fra, at Planktonet delvis ødelægges derved og derfor 

 ikke egner sig saa godt til senere Undersøgelse. 



