248 30 



jeg tvivler ikke om . at Tabellen giver en rigtig Forestilling om Forholdene ved Rødvig. 

 Indtrykket af den stemmer ogsaa godt med det Indtryk, jeg har faaet, de enkelte Gange jeg 



med andre Methoder har undersøgt disse Vande. I det hele taget vil jeg her udtale, at disse 

 Tabeller nærmest maa opfattes som en Række Fotografier, der kan give Læseren en omtrentlig 

 Forestilling om visse Forhold i Naturen. Forhold som jeg imidlertid paa mange andre 

 Maader personlig har undersøgt og studeret i mange Aar. men paa saadanne Maader og 

 under saadanne Forhold, at Resultaterne ikke let lade sig fremstille i skematisk Form. 



Paa Stationen i Store -Bælt. Tab. VII. der laa lidt SØ. for Knudshoved paa Pyen 

 paa ca. 11 Favne Vand. har der været fisket dels af biologisk Station, dels af en Toldkrydser, 

 og Indsamlingerne begyndte allerede 15. September 1898. førend ved de øvrige Stationer, 

 og før den bele Methode var fastslaaet. For at faa mange Æg og Enger til Undersøgelse 

 paa denne Station fiskedes i Begyndelsen horizontalt med den store, aabne Pose saavel 

 foroven som forneden i Vandet. Trækkenes Varighed var i Regelen 5 eller 10 Minutter. 

 og der blev paa denne Maade filtreret en langt større Vandmasse end ved de lodrette 

 Træk. For at gere en Sammenligning mulig mellem denne Station og de øvrige, indførtes 

 senere lodrette Træk fra 6. Decbr. 1899. De horizontale Træk have givet en betydelig 

 større Ægmængde end de vertikale . undertiden op mod et Par Tusinde Æg. Ogsaa af 

 Rødspætte- og Torskeyngel er der fanget noget mere. en Gang saaledes 15 netop ud- 

 klækkede Rødspætter, og ialt 11 Torsk 'ganske smaai. men ellers have disse Indsamlinger 

 intet ydet ado ver, hvad" de lodrette Træk have givet, det skulde da være nogle faa Unger 

 af Cottus, Agonus og Gunellus. Jeg har derfor ikke villet publicere disse Indsamlinger 

 for hele Tiden, men giver kun Tabellen for Store-Bælt for det samme Tidsrum, som de 

 øvrige Stationer omfatte. 



Thyborøn eller rigtigere ude i Vesterhavet paa ca. 10 Favne Vand vest for Thy- 

 borøn eller her i Nærheden (Tabel VIII) er heller ingenlunde nogen rig Lokalitet for Æg 

 og Fiskeunger. Af Unger er det næsten kun Tobiser, der findes, desuden enkelte Sild; 

 ellers kun enkelte Fund af Pighvar, en anden Flynder og en Labroide. Vel er her altid 

 kun gjort et lodret Træk med den store Pose. medens der ved flere andre Stationer er gjort 

 flere (se Tabellerne i. men dette kan dog ikke forklare, at der findes saa faa Æg her. og at de 

 først optræde fra Februar. Med en Undtagelse savnes Rødspætteæg ganske her 

 ude. Dette stemmer udmærket med Æggenes sene Forekomst her: thi Rødspættens Æg 

 ere i Reglen de første, der vise sig om Vinteren. Hensens og Apsteins iWissens. 

 Meeresunters. Bd. IL H.H. Neue Folge. 1897» Undersøgelser over Æggenes Forekomst i 

 Nordsnen vise. hvor hyppige Rødspætteæg ere længere ude til Havs: det er da muligvis, 

 fordi Stationen er saa nær Land. at Rødspætteæg ere saa sjældne ved Thyborøn i disse 

 Indsamlinger. Sammenlign derimod Hensens og Apsteins Kort over Tobiserne. 



I alle de andre Stationer iTab. VII samt IX— XIL fra Store-Bælt til Skagen 





