SLAGTET LUSCINI4. 



61 



af små svartaktiga fläckar. — Ungarna i höstdrägten, äro fläckiga, 

 med en stor hvitaktig strupfläck. 



I Scandinavien är denne utmärkt vackre fogel inskränkt till 

 den högre norden och fjäld trakterna, hvilket är märkvärdigt, emedan 

 han finnes i hela det mellersta Europa, i låglandet. Dock äro de 

 der förekommande exemplaren något olika, såsom strax nedanför 

 omtalas. Hos oss bebor han om sommaren Lappland och fjäld- 

 trakterna, från Nordcap åtminstone till Dovre; mest opp uti vide 

 och björkskogsregionerna; men äfven nedåt barrskogsregionen och 

 ända ned i Vesterbotten och norra Finland. Ett par gånger hafva 

 hannar om sommarn blifvit träffade i sydligare provinser, nämligen 

 en d. 21 Juni 1849 på Tjörn i Bohuslän och en d. 2 Juni 1847 

 vid Ottenby på Öland; dessa kunna dock hafva varit sådana, som 

 af yttre skador eller andra orsaker blifvit efter. Men under flytt- 

 ningstiden i September, hafva de blifvit funne på många ställen ; 

 vid Christiania, i Skåne och Danmark, uti Stockholm, på Gottland 

 och vid Helsingfors • men de hålla sig dolda i busksnår, potates- 

 land o. d. ställen, hvarfore man ej lätt får se dem. Samma varie- 

 tet som hos oss (med brun strupfläck hos hannarna) finnes i norra 

 Ryssland och genom hela Siberien; ej blott så nordligt som här, 

 utan äfven vida längre mot söder: i östra Siberien ända ned till 

 55° lat. (Midd., Pall. — Han är ej anmärkt på Kamtschatka). — 

 Om vintern flytta de ut. Exemplar af den nordiska varieteten 

 hafva blifvit sedda i Egypten, Nubien och Abyssinien (sannolikt 

 från Ryssland); från Lappland gå de troligen öfver Tyskland åt 

 vestligare delen af Afrika, der de dock, i vinter drägten, äro svåra 

 att skilja från den andra varieteten. Malherbe har under flytt- 

 ningen funnit dem i östra delen af Frankrike* Under alla års- 

 tider lefva de undangömda i täta snår., bland små buskar o. d. 



Svenska Foglarna. I. 



och vistas mest på marken, der de springa omkring, oftast med 

 skiftevis rörda fötter, såsom Ariorna. De bygga på marken, på 

 fuktiga ställen. Sången är vacker och tämligen varierad, men ej 

 stark och högst egen. Det mest utmärkande deruti är ett surrande 

 läte, blandadt med klarare, klocklika toner, nästan såsom af en 

 Lira. 



Synon. Mot. suecica Linn. — Sylvia svec. Lath* — Motac. 

 coerulecula Pall. Zoogr. — Cyanecula cserulec. Bonap. Consp. 

 296. — Lusciola suecica Keys. et Bias. — Nilss. Fn. Ed. 3, p. 310. 



Sydliga varieteten (Lus c. suecica var. cyanecula), (12); skiljer sig 

 från den förra, endast deruti, att fläcken på hannens strupe (i sommar- 

 drägten) är mindre och glänsande hvit i stället för brunröd, eller saknas 

 aldeles hos de äldre. Hos honan och i vinterdrägten saknas den röd- 

 bruna färgen ofvanför bröstbandet, eller på det ställe der fläcken har sin 

 plats. Föröfrigt äro färger, dimensioner, vingpennor, läte och lefnadssätt 

 lika hos båda. Man har således svårt att anse den uppgifna lilla färg- 

 skillnaden för annat än en följd af yttre omständigheter. Den bör så 

 mycket lättare kunna uppstå, som strupens färg ändras, hos denna art, 

 genom en partiell, dubbel ruggning. — Den sydliga varieteten finnes i Tysk- 

 land, Frankrike, Polen och södra Ryssland. Af de uppgifter jag har att 

 tillgå är det svårt att bedömma huruvida hon om sommarn äfven tillhör 

 de ännu östligare och sydligare länderna. På Sicilien tyckes hon (enl. 

 Malherbe) blott vara känd under flyttningstiden. Då äro de äfven sedda 

 i Algiriet; de torde tillbringa vintern än sydligare. — Den af Pallas om- 

 talade varieteten (g, om hösten, vid Jenisei; Zoogr. I, 481) synes endast 

 hafva afseende på vinterdrägten, hvilken altid anlägges före flyttningen. — 

 (Cyanecula wolffii, obscura et leucocyana Brehm. — ■ C. suecica Bonap. 

 Consp. 296). 



6 LÖFSÄNGARE-SLÄGTET (Sylvia, Lath.). 



Näbben tunn med tydlig, smal ryggköl, (som är något upphöjd 

 öfver de tämligen stora näsborrarna, liksom hos de flesta slägten 

 af denna Familj). Borsthåren små, men tydliga. Tarserne framtill 



16 



