22 



FINKAKTADE FOGLAR. 



halfva längden täckt af flädrar. Det svarta på hakan är ännu 

 kortare än näbben; vingen 71 till 73 millimeter; tarsen 14. 



Dessa båda racer likna hvarandra föröfrigt i allting, äfven 

 uti färgens olikhet efter årstid och kön, och man finner ofta 

 mellanformer, som ej med säkerhet kunna hänföras till någondera. 

 Äfven tyckas bådas läte och flygt vara alldeles lika. Vi kunna 

 således icke uppställa dem såsom skilda arter, ehuru det bör anmär- 

 kas att de vanligtvis hålla sig åtskilda i olika flockar och att den 

 större, starkare racen, uppgifves mera vistas i alträden, hvilkas 

 små men hårda frökottar de lättare sönderbita; hvaremot den min- 

 dre racen skulle företrädesvis vistas bland björkar och helst lefva 

 af deras frö. Men ofta finner man dem på motsatt vis, och båda 

 racerna tillhopa besöka rönnträden, för att ur deras bär utplocka 

 kärnorna, hvilka de tyckas finna särdeles smakliga. Om sommarn 

 vistas Gråsiskorna af båda racerna endast högt opp i norden i 

 vårt land, nämligen i Lappland, uppåt fjäldhöjderna ( # ), mest uti 

 björk- och videregionerna, ända till gränserna för den ständiga snön, 

 och det är ej bekant att cle kläcka någonstädes inom de odlings- 

 bara delarna af Sverige. Sjelf har jag i Augusti sett dem i Fin- 

 marken, vid Alten och nära Nordcap, men kan ej uppgifva hvil- 

 kendera racen som der fanns, emedan åtskillnaden då var mig 

 obekant. Ofverhufvud känner man ännu ej huruvida de båda 

 racerna öfverallt fmnas tillhopa eller hafva något olika utbredning. 

 På Spetsbergen kan Gråsiskan ej förekomma, emedan hon der 

 skulle sakna föda. Den fogel derifrån, som af Scoresby blifvit 

 ansedd såsom Fr. linaria, var utan tvifvel en unge af Emberiza 

 nivalis, som der finnes i mängd. 



På hösten flytta de ut mot söder. Till mellersta Sverige, 

 kring Stockholm, pläga de anlända i stora flockar omkring med- 

 let af October. En del stannar qvar öfver vintern; andra flytta 

 än längre, ända till Skåne och öfver hafvet till Tyskland och 

 Frankrike. Vid Paris kallas de: Grand Cabaret. Båda vari eteterna 

 flytta lika långt. Mot slutet af vintern draga de åter uppåt, så 

 att de omkring Stockholm pläga bli talrikare i Mars och alldeles 

 försvinna i slutet af April. Liksom alla nordiska flyttfoglar visa 

 de sig i ganska olika antal. Somliga år komma de i otalig mängd ; 

 andra år kunna de vara tämligen sällsynta. Såsom nyss anfördes 

 öfvervintra en del ända högt opp i Lappland. 



Gråsiskans läte är i allmänhet sträft och sången är föga ut- 

 märkt. Hon plägar dock hållas i bur såsom en liten vacker, 

 treflig och lättfödd fogel. Vid Stockholm kallas hon vanligen 

 Sjaska; i Skåne, ömsom Irisk och Siseronika eller Sisserönnika. 

 Detta sednare namn, som äfven är vanligt i Danmark och Norrige, 

 synes vara en förändring af: Rönn-siska. — (Fringilla linaria L. 

 — Nilss. Fn. — Liljeb. Vet. Ac. H. 1850, 290. — Genus Acan- 

 this Bonap. Consp. 540). 



Utom Skandinavien finnes Gråsiskan i alla nordliga länder. 

 Den är allmän i Siberien. De exemplar jag sett från Nordamerika 

 (Californien — Canada) hafva ej visat någon olikhet med våra 

 smånäbbade exemplar. Frän trakten kring Archangel har Prof. 

 Liljeborg hemfört exemplar i sommardrägt, som synas något litet 

 afvikande. De likna nämligen i allt vår stornäbbade form, men, 

 åtminstone somliga exemplar, hafva näbben mera conisk, knappt 



(*) Utan tvifvel skulle skrifsättet Fjäld vara det rätta, enligt uttalet i Norrige ocli på sina ställen i Sveriges fjäldtrakter. — Fjäll finnas på fisk; men fjäld är ett egentligen Norskt ord, 

 som ursprungligen betyder Fält, T. Feld. De första invandrarne af Götisk stam funno nämligen i Norrige, dels dalar bevuxne af skog, dels öppna fält, Fjäld. Men dessa sed- 

 nare finnas i Norrige blott ganska högt öfver hafsytan, och öfver trädvegetationen, der de utgöra sjelfva landshöjden, hvari dalarna äro fördjupningar. Namnet Fjäld blef såle- 

 des derstädes snart synonymt med högland, stor bergshöjd, och slutligen, uti stadbospråket, med bergsklippa. Hvarje resande i Norrige skall finna denna åsigt rigtig. 



