80 



TRASTARTADE FOGLAR. 



Ficedula; hvilket namn icke kan, såsom de nyare antagit, gif vas 

 åt de gula Sylvierna, som utgöra sL Phyllopneuste [eller rättare: 

 Phyllopseustes] Mey. 



61. Halsbands-flugsnapparen (M u s c. c o 1 1 a r i s) , Pl. XVII, 

 fig. 4; ytterst lik den föregående, men med alla handpennorna, 

 utom ett par af de första, vid roten bredare hvita, och den andra, 

 något längre än den 5:te. Föröfrigt äro storlek, form och, till 

 större delen, äfven färgteckningen, aldeles lika med den förres. 

 Blott hannarna visa, i som mardrägten, betydliga olikheter: de hafva 

 hela pannan hvit och en bred, hvit ring omkring bakhalsen. Bak- 

 ryggen är nvit ocn det hvita på handpennornas rot sträcker sig 

 omkring 5 millim. bakom täckfjädrarna. Stjerten har, hos de yngre, 

 något mera hvitt än hos den föregående; men hos de äldre afta- 

 ger detta, så att den vid några års ålder blir aldeles svart (enl. 

 Temm.). — Hannar i höstdrägt och honor kunna i de flesta fall 

 skiljas från dem af föregående art, genom de ofvan angifna, all- 

 männa kännetecknen. Äfven kan man anmärka att första ving- 

 pennan är kortare hos denna, än hos motsvarande ålder eller kön 

 af den föregående. Hon är, hos M. collaris, på äldre hannar, be- 

 tydligen kortare än handtäckfjädrarna; på honorna blott obetydligt 

 (1 mm.) längre. Hos föregående art är hon på äldre hannar v.p. 

 1 mm., på honorna omkring 3 mm., längre än handtäckfjädrarna. 



Hos oss är denne fogel blott funnen på Gottland, hvarest han 

 skall vara vida allmännare än den föregående. Han har dessutom 

 blifvit sedd i Danmark några gånger, ehuru ej såsom ständig in- 

 vånare. Till och med i större delen af Tyskland skall han blott 

 irreguliert visa sig ; men i södra Frankrike, Schweitz och Österrike, 

 samt i Italiens bergstrakter och på Krim, är han en vanlig som- 

 marfogel. Likså uppgifves han vara allmän i Algiriet och om 



våren finnas i Egypten och Arabien. Till lefnadssättet skall han 

 nära likna den förra, men dock hafva någon liten olikhet i sång 

 och lockton. 



Syn. Musc. collaris Bechst. — Glog. Handb. 402. — V. Ac. H. 

 1846, 222, Meves. — M. albicollis Temm. Man. — Nilss. Fn. 273. 



Muscicapa parva (19), gråaktig, under hvitaktig, stjerten svart, på 

 hvardera sidan rned 4 pennor från roten till § hvita. — Hos äldre han- 

 nar är strupen rödgul ända ned till bröstet och hufvudets sidor blågrå. 



— De yngre sakna fullkomligt denna teckning. — Vingen utan hvitt. 

 Andra vingpennan lika med den 6:te. Vinglängd 65 millim. Tärs. 17(9). 

 Tarsbeklädnaden hel; näbb såsom de föregåendes; borsthår n. mindre. 



Inom Sverige har denne fogel ännu ej veterligen blifvit sedd, men 

 ett exemplar deraf (en äldre hona) togs d. 24 Maj 1855 af H:r Kriiper, 

 under stark dimma, på ett ångfartyg under seglingen i Östersjön i trak- 

 ten af Landsorts fyrbåk (söder om Stockholm). Ett exemplar blef äfven, 

 för många år tillbaka, fångadt vid Köpenhamn. Han skall ej reguliert 

 förekomma i Europa, annat än i de sydöstra trakterna: Österrike, Un- 

 gern, Turkiet och södra Ryssland (ungar om hösten, Nordm.). Söder om 

 Caucasus är han allmän. Likså vid Calcutta i Februari och Mars; sed- 

 nare flytta de bort. Jag finner ingen olikhet mellan exemplaren derifrån 

 och de europeiska, ehuru man vill påstå, att de äro af två olika arter. 



— Till form och färg liknar denne fogel mycket Rotgeln, men till lef- 

 nadssättet tyckes han hafva någon likhet med slägtet Parus. Han vistas 

 bland de större trädens grenar och klänger omkring dem för att söka 

 insekter. 



Syn. Muscic. parva Bechst. Ed. germ. Lath. (et Nat. G. D.) — Temm. 

 Man. — Gloger Handb. 401. — Sundev. Physiogr. Tidskr. 1837, 73 (ex 

 India). — Nilss. Fn. 268. - Dimorpha leucura Hdgs. — Blyth (sed vix 

 Musc. leucura Lth.). — Saxic. rubeculoides Sykes Z. Pr. 1832, 92. — 

 Gen. Erythrosterna Bonap. — B. Consp. 318. 



12. VARFOGELSLÄGTET (Lanius). 



Näbben hoptryckt, ganska hög och stark med stör utskärning 

 vid spetsen och en tydligt framskjutande tand näst bakom den. 





