SLÄGTET COK.VUS. 



121 



samslägtingarna och borisliter dervid näsborsten och ansiklsfj ad rår- 

 na, hvilka dock på denna fogel snart af sig sjelfva skulle affalla, 

 äfven utan alt slitas bort. Man påstår att hon på fälten förstör 

 möss, hvilket dock ej är sannolikt. Hon är uppenbart mindre 

 rofgirig än alla de öfriga arterna af slägtet och gör vid husen in- 

 gen skada på kycklingar o. d. Däremot är hon ett af de djur, 

 som äro verksammast att förhindra den allt för stora förökelsen 

 af gräsmask, rågmask och andra i jordytan lefvande insektlarver. 



— Jag har aldrig hört att Råkan skulle äga något sång-läte. 



Synon. Corvus frugilegus Linn. — Nilss. Fn. 196. — Bonap. 

 Csp. 384. — Genus Trypanocorax Kp. — Anm. Uppgiften att 

 mellan klon på Råkan och några närslägtade arter skulle vara 

 kamlik (Bonap. 1 c) inträffar ej på de exemplar jag har att tillgå. 



86. Kajan (Corvus m o ne du la) Pl. XX fig. 4; — grå- 

 svart med ljusgrå nacke. — Vinglängd 220 — 240 mm. Hufvudet 

 ofvan, med ögontrakten och öfre delen af strupen, svarta. Vingar 

 och stjert äfven svarta. Näbben kort, blott I af tarsens längd^ 

 men stark, kägellik, med föga böjd munspringa. ; Stjerten nästan 

 tvär*, blott de två yttersta pennorna något kortare. Iris hvitaktig. 



— De yngre äro dunklare färgade, med mörkgrå nacke utan tydlig 



gräns. 



Sticklerstads kyrka i Korrige (631° lat) uppgifves af Nilsson 

 såsom det nordligaste ställe i Skandinavien, där Kajan bygger', 

 men i det något sydligare Trondhjem tyckes hon ej reguliert före- 

 komma och 1838 fanns hon där icke under hela Juni månad. 

 Äfven vid Christiania förekommer hon blott i flyttningstiderna. 

 Inom Sverige har hon blifvit sedd i Helsingland vid 62° (d. IMaj*, 

 Exemplaret finnes på Riksmuseum). Vid Kuopio i Finland (63°) 



Svenska Foglama I 



förekommer hon blott någongång om våren, ensam, men Lilljöborg 

 såg henne i Archangel (nära 65°). — Först omkring 60° lat. tyc- 

 kes hon finnas och bygga något oftare, såsom i Carlstad, Fahlun, 

 Upsala samt i Landtkyrkor i trakten af Helsingfors, och i Götha- 

 land bygger hon tämligen allmänt i kyrkor och andra större bygg- 

 nader, där hon får vara i fred, så väl i städerna som på landsbyg- 

 den. Afven bygger hon i ihåliga träd, hvilket sednare dock ej hos oss 

 torde vara mycket vanligt. — Vidare finnes hon och fortplantar 

 sig genom hela Europa och är allmän på öarna i Medelhafvet 

 samt i norra Africa, vid Algier och Tunis, där hon är aldeles så- 

 dan som hos oss. ([ nedra Egypten skall hon finnas, enl. Rup- 

 pell, men årstiden namnes ej. Heuglin har ej sett henne där). — 

 Genom hela mellersta Asien och på Japan är Kajan en af de all- 

 männaste foglarna. I östra hälften af detta område (Dauurien — 

 Japan) är hon dock något olik de europeiska exemplaren» Stör- 

 sta delen äro något mörkare till färgen, dels med blott en större, 

 grå fläck på tinningarna eller några hvitgrå streck där och i nac- 

 ken; dels med nacken och bakhalsen grå, såsom i Europa, eller 

 (hos hannar) mer eller mindre rent hvita. Ett mindre antal (tro- 

 ligen gamla) hafva dessutom hela buken hvit (C. dauuricus Pall.). 

 Man har uppgifvit små olikheter i storleken, tarsens längd och 

 vingpennornas förhållande, mellan denna varietet och den euro- 

 peiska, med vid närmare efterseende befinnes allt detta variera på 

 fullkomligt samma sätt hos individer från Europa och från Asien* 

 Att dessa foglar icke äro två skilda arter, utan blott climatiska 

 varieteter, synes dessutom däraf, att öfvergångar emellan båda de 

 yttersta formerna redan börja visa sig i europeiska Ryssland. I 

 Macedonien är Kajan under hela året ganska allmän, och har all* 

 tid en stor, hvit fläck på halsens sidor, liksom ofta i Asien \ men 



31 



