UGGLESLÄGTET. 



187 



ofta kommit i betydligt antal till Skåne (se Nilss. Fn.). — Vidare 

 uppgives hon stundom förekomma i Tyskland och i Ungern, samt 

 någongång om vintern hava förvillat sig ända till norra Italien. I 

 Rysslands skogstrakter skall hon finnas ända ut mot Ural (Wo- 

 logda, 60°), samt långt mot söder (Charkow, 50°); men i Asien 

 tyckes hon ej vara funnen. I Nordamerika finnes en art, N y c- 

 t a 1 e richardsoni (S. tengmalmi Aud.), som ganska nära lik- 

 nar denna, och kanhända bör anses dermed likartad. (Uppgiften 

 att den amerikanska skulle ha längre stjert, lärer vara falsk, enl. 

 Kaup.) 



Perlugglan vistas mest i skog, men kommer om vintern ut till 

 lundar och trädgårdar på slätten (såsom i Skåne). Hon är trög 

 och håller sig gömd om dagen i hål, eller åtminstone i trädens kro- 

 nor. Hennes klagande eller smått skällande läten äro ej särdeles 

 utmärkta. Hon värper i träd ha L Ett sådant bo fanns d. 2 Maj 

 1841 av Studeranden Häggblad, vid Järfva, M 2 mil norr om Stock- 

 holm, uti ett djupt hål i en asp, hvaruti en Skogsduva haft ägg 

 året förut. Aggen voro 6, hvita ovala, av något olika form (men 

 såsom vanligt, ej ovata; ett är 33 m.m. långt, 27 m.m. i diam.}. 

 De lågo nedbäddade i mylla, trädspån o. cl. med v.p. 1 tum dylik 

 jord över äggen, och derovanpå lågo 12 st. Sorices utan huvud. 

 Embryo var i 3ne av äggen betydligt större än i de 3 övriga. 

 Honan, som togs i boet, hade hela buksidan, från anus till långt 

 fram på bröstet, naken. Äggledaren var ganska stor. Inom krop- 

 pen hade ett ägg över 20 m.m. i diameter, 6 å 7 andra, omkring 

 5 — 8 m.m. — Ht Meves sköt i Jämtland en gammal, stadd i rugg- 

 ning d. 9 Augusti. — I Danmark skall man flera gånger ha funnit 

 denna art i kyrkor. 



Synonymi. Strix tengmalmi Gm. p. 291 (ex Tengm. Act. 

 Stockh. 1783, 46); — Temm. Man. I, 94;— Nilss. Sk. Fn, ed, 2; p. 104; — 



ed. 3: p. 129. — Strix dasypus Bechst; — Glog. Handb. 107. — 

 S. funerea L. S. N. X (ex Fn. Sv. ed. I, n:o 51: descr. mala, potius 

 Str. nisoriam exhibens; sed ex Icone Rudbeckii fal. 170, »Noctua major 

 irid. pall. luteis» inscripta, clesumta; quse, teste Nilssonio, hane sp. osten- 

 dit. Nee S. funerea L. XII, quse — nisoria). — Nilss. Orn. Sv. I, 66; 



Sk. Fn. ed. 1824: 101. — S. noctua Tengmalm. Act. Stockh. 1793, 

 287: — Retz. Fn. Sv. 84. — (Typ. för si. Nyctale Br.). 



Det är nödvändigt att alldeles förkasta namnet Strix funerea 

 som först hos Linné är ovisst och sedan av honom sjelv blivit förväxladt 

 samt följaktligen av sednare förf. blivit brukad t på olika sätt. Det har 



dessutom råkat användas för 2:ne arter, för hvilka det minst passar. 



Jämför under n:o 115. 



2:o Dagugglor, 



Öronöppningen ungefär av ögats höjd, utan tydligt lock (men 

 kan dock tillslutas, såsom en långs-springa). Ansiktskretsen liten, 

 mindre tydlig än hos de föregående; den fortsattes upptill, blott genom 

 en ögonbryns-kant, tätt över ögat. — De flesta se tämligen väl om 

 dagen; men några äro lika ljusskygga som flera bland de före- 

 gående. 



a) med horntofsar. 



M 



Stjerten lätt rundad; räcker ej långt ut över de stora vingarna. 



Dvarguven (Strix s c o p s). 32. — liten, grå, fint mörkspräcklig, med 

 smala, svartaktiga långsstreck, som på undersidan äro starkare. Långsåt 

 hvardera skullran står en rad klart gulaktiga, bakåt svartbräddade fläckar. — 

 Vinglängd omkring 150 m.m. Iris gul. Horntofsar långa, av kroppens färg. 

 Tår nakna. — Till formen ar denna Uggla nära lik Berguven, men liten, 

 fin och nätt. Dock är första vingpennan == 5; 2 = 3; blott 1 — 3 inskurna» 

 Underkäken saknar nästan den hos andra Ugglor vanliga, djupa inskär- 

 ningen vid spetsens sidor. 



Ehuru denna lilla, vackra Uggla icke blivit funnen hos oss eller i 

 vårt grannskap, upptager jag henne dock här, såsom en ganska märklig 

 europeisk art. Hon finnes allmän i hela södra Europa och förekommer 

 ända opp i mellersta Frankrike, södra Tyskland, Ungern och södra Ryss- 

 land; — samt i Vestra Asien, till ungefär lika bredd, och i Indien j även- 



