IV 



Purnio afskildes såsom kapell från Pedersöre först år 

 1771 och upphöjdes till pastorat år 1867. Språket skiljer 

 sig i intet afseende från det i moderförsamlingen talade, 

 ehuruväl ålderdomligheter här, på sidan om samfärdselns och 

 bildningens allmänna stråkvägar, med större seghet bibe- 

 hållits. 



Den af mig här behandlade munarten talas inom ett 

 område af c:a 686 kvadratkilometer, bebodt af följande an- 

 tal personer: 



Jakobstad 2,140, bland hvilka 2,123 svenskar o. 17 finnar. 

 Pedersöre 6,162 „ „ 6,162 „ ,, — „ 



Purmo 2,387 „ „ 2,317 „ „ 70 „ *) 



Summa 10,689 bland hvilka 10,602 svenskar o. 87 finnar. 



Byalagen äro : 



i Pedersöre (betecknas i afh. Ped): Bennäs (Be), Edsevö 

 (E), Flatanabba (Fl), Forsby (Fo), Fäbodar (Fb), Karby (Ka), 

 Katterna (Katt), Kråknäs (Kr), Eållby (Kå), Lepplax (Lx), 

 Löß (Lö), Pyrckenäs (Py), Sandsund (Sa), Skutnäs (Sk), 

 Strandby (Str; = Kyrkobyn), Sandby (Su), Västersund (Vs) 

 och Östensö (Ö ; hallas vanl. fys^ypja) ; 



i Purmo (Pu): Nederpurmo med 21 och Öfverpurmo 

 med 26 hemman 2 ). 



*) Enl. Statistisk årsbok för Finland 1891. Pastor J. A. Roos 

 däremot uppgaf folkmängden i Purmo till 2,652 personer, bland 

 hka 35 finnar. 



2 ) Bland öfriga hemmans- och ortnamn kunna följande för- 

 tjäna omnämnande: bâla (Balle fsv. nom. pr.: Lundgren Person- 

 namn frän medeltiden p. 21), bjomböga („björnbåge", kärr vid Py), 

 byéy, ( 0: Björn nom. pr. ibd. p. 24), btâsara, brands, bmr (jfr 

 ibd. p. 32 Bori, Bari), idiganßst (d. v. s. 'stornäset'), gràc/^\pja, 

 grevlsfbXk 1. -fàlk (båda af nom. pr. Gregorius: jfr Fthl Nyl. 

 mans- o. kv.-namn p. 22), gwWbS (fsv. Gumme Fthl ibd p. 23 

 1. = följ.), gümus (fsv. Gufimunder), gunar (isl. Gunnarr nom. 

 pr.), gåtas (fsv. Gute nom. pr. Lundgren 1. c. p. 82; afljud till 

 isl. Gauti), klübas, klqvus (d. v. s. Claus *klävus), kol kola 



