202 



bildning, jfr sv. blaserad.— glans hsv. glänsa är nybildning ef. 

 ter subst. — lama vb. 'nedslå' isl. lemja, jämfördt med larm adj. 

 (eg. p.,p.) 'qvs. sönderslagen; trött, matt' isl. lamiör laminn, 

 visar konfusion af den urspr. böjningen. — låndzu f. 'pråm' 

 vore isl. *lengja f. 'lång farkost', men är analogisk nybildning 

 på adj. langr, dial. lägg. — nâva m. 'näfve' isl. hnefi utgår 

 från urnord. *hnaban-, jfr Lgk Btr. p. 88. Däraf har i nyare 

 tid vb. nâva 'gripa' — utan omljud (*nava) — bildats. — 

 ma tromånt (jfr Rz 752 b) tis. 'med våld' <] *trugment, bil- 

 dadt af vb. truga + romaniska änd. -ment, som i uttalet 

 lämpats efter den i svenskan ganska vanliga ljudförbindelsen 

 • — ant-. 



a. 

 § 17. q motsvarar 



1) isl. fsv ä hsv. å blott i orden 

 gå isl. gä (sails, biform till gänga) 

 stå fsv. sta ( „ „ „ standa) 

 ifrån l ) jfr fsv. frän 



qbrùd fsv. äbrut hsv. åbrodd. 



Jämförelsevis unga äro följande låneord, i hvilka q = 

 hsv. ä: bal hsv. bal, fq[^ hsv. farlig, dzimrql hsv. general, 

 klar hsv. Mar, sah hsv. salig, skral hsv. skral, smal hsv. 

 smal, stqt hsv. stat (= ståt), sial hsv. sjal. 



2) isl. fsv. a (omlj. isl. e o) hsv. a 



a) i enstafviga, med kort konsonant utljudande ord, 

 allmänt; t. ex. 



bäd isl. bad dq isl. dagr dqs^sa 2 ) isl. dasask 



blqd „ blab dal „ dalr fat „ fat 



*) I tis. lågt ifrån 'långt ifrån' (Sk. Vs.). 2 ) vb. Ligga 

 o. draga sig, lätjas. 



