210 



§ 20. är alltid långt i målet och motsvarar 

 Ij fspr. hsv. långt i allmänt; t. ex. 



bUstar 



') 



isl. 



blistra 



Ud 5 ) 



isl. 



Miö l 



drfvu 





« 



dr if a f. 



liv 



» 



lif 



fHnsMlu 2 ) 



fsv 



. flinskallotter 



rim 



« 



hrim 



fUsu 





isl. 



flis f. 



rit 



fsv. 



rît a G ) 



frida 





fsv. 



frladagher 3 ) 



sik 



isl. 



sikr 



gli") 





isl. 



gljä *gllh(ic)a 



svin 



55 



svin 



grip 





« 



gripa 



tid "') 



,; 



pida 



gris 





55 



griss 



timas 



8 ) fsv. 



timas 



kliv 





>■> 



klifa 



vit 



isl. 



hvitr 



kniv 





5? 



knifr 



dein 



fsv. 



gin (il 



Ang. bijéy?gg 'bård på kläder' <C fsax. pref bî- se Lge 

 Btr p. 67. Gammalt är i äfven i dristu 'dristig' mht. dri- 

 stich och pisku 'piska, f.' nht. peitsche. 



2) äldre kort i ngn gg, t. ex. 



bih hsv. billig, lty låneord (Tamm Etyin. Ordb.) 

 bitar isl. bitr- med anslutn. till vb. bita 

 grip » gripr, egentl. 'kreatur'; anv. i sms ss. öknamn. 

 klister hsv. klister- ex. anal. med blist&r o. dristu. 



3) isl. ei: ildk isl. *ei-lakr hsv. elak (jfr Leffler i Sv. 



Landsm. I 272) 

 knistu 9 ) isl. gneisti; troligen afljud. 



4) äldre e: glis hsv. gles — afljud? 



1 ) vb. Hvissla. 2 ) adj. Flintskallig. 3 ) Urspr. engelskt 1. 

 nordtyskt låneord: Bugge i NA IV 122. 4 ) vb. Glänsa. 5 ) f. 

 Backsluttning. 6 ) Uppresa; jfr Bugge i Brates Runverser' 10. ") 

 vb. Upptina. s ) vb. Para sig. 9 ) f. Gnista. 



